24 



att allt varit "i forra vilkor" och ban saledes delta besvar forutan. 

 Hvad betraffade liertigarnes tillernade besok hos honom, sa fruktade 

 ban, att deras personer pa narvnrande ort "ej val kunde accommo- 

 deras," aktade ej heller radligt, "att de sig saledes skulle gfira par- 

 tial." Derfore radde ban dem heldre att afvakta, bvad verkan deras 

 apologi kunde gora p t a kollegialdagen. Likval ogillade ban sa till vida 

 namnda apologi, att ban i manga fall erkande hertigarne skyldige, 

 och sade sig derfore frukta, att de med den intet skulle utratta. Pa 

 traktaten i Danzig bade ban redan ihagkommit dem och ville gora 

 dem allt mojligt bistand, allenast de ock sjelfve beflitade sig att gora 

 nagot till sakon, nar de sago allt annat vara despereradt. Med detta 

 besked afreste sandebuden och bertigarne stallde sig konungens om- 

 tanksamma rad till efterrattelse '). 



Nagra dagar sednare infunno sig bos konungen tvenne pommerske 

 sandebud (kansleren och en annan af radet) for att at sin berre ut- 

 verka neutralitet. Men deras begaran afslogs och de affardades med 

 det besked, "att K. M. sade sig sjelf straxt vilja folja med ocb andt- 

 ligen hafva en viss resolution pa van- eller fiendskap." 



Imellertid sammandrog konungen kring byn Kasburg vid Swine, 

 en styrka af ungefar 10,000 man, hvarmed ban den 10 /, Juli pa mor- 

 gonen gick till segels och middagstiden anlande till det i narbeten af 

 Stettin belagna slottet Oderburg, hvarest nagot folk genast landsattes. 

 "Sa snart de i staden det sago, kommo gamle bertigen af Kurland 

 och hertigens rad ut till att ofvertala K. M. att blifva neutral och 

 icke attaquera staden. Men K. M. marcherade narmare ocb narmare 

 an, till dess K. M. var under stycken 2 ) ocb bade alia bast-a fordelar 

 inne. Da kom hertigen sjelf ut till K. M. pa flacka faltet, och efter 

 nagra discourser och promisser blef beviljadt att taga K. M:s garni- 

 son in: hvilket ock straxt skedde. Och ar alltsa denna staden lyck- 

 ligen kommen i K. M:s bander" '). 



Nu maste hertigen af Pommern med Gustaf Adolf inga ett for- 

 bund till bmsesidigt forsvar och bistand. Dock skulle detta forbund 

 ej landa till forfang for hertigens forhallanden till kejsaren, detromer- 

 ska riket, eller den nedersacbsiska kretsen, af hvilken ban fortfaran- 

 de skulle fdrblifva en medlem. Alia stader ocb platser i Pommern, 

 bvilka svcnskarne redan intagit eller framdeles intogo, skulle utan 



1) L. Gruhbes relation af il. 8 Juli (g. st.) 1630. (A. *t.) 



2) loom kanonhall. 



3) Gruhhes relation fran Stettin d. 10 Juli (g. st.) 1630. (A. st) 



