42 



;in :itt vi kojsaren sjelf nagot narmare antasta och derhos klerkeriet, 

 soul pa bans sida ar. Ty der vi at kejsarens arflander koinina kun- 

 de, och honom saledes bans egne medel fortaga, saint aiskiira honom 

 de kontributioner ban nu af vara trosforvandter pressar, sa att hela 

 kriu r styngden folle pa det pafviska klerkeriet, da kunde vi ock for oss 

 och vare religionsforvandter vinna en fred, soin vi hade reputation af. 

 Dertill hafva vi aranat nasta ar uppsatta atskilliga armcer, nemligen 

 sa, att vi med en armee under var egen direktion maintenerade denna 

 kanten af Ostersjon, medan Gustaf Horn och Teuffel med tvenne ar- 

 meer forsakrade oss dominium ofver Oder, pa den ena sidan nolle 

 Brandenburg i devotion och pa den andra kunde intranga i Schlesien. 

 Med fjerde armcen i Magdeburg (der administratorn redan bar 3,000 

 man och nagra 100 hastar) hoppas vi kunna tillhalla oss JZlben, och 

 genom denna och var egen armee gifva bade Brandenburg och Sach- 

 sen lust och tillfalle att med oss kooperera 1 ). Till femte armcen gifva 

 oss anledning erkebiskopen af Bremen saint staderna Braunschweig, 

 Ilildesheim m. fl. som redan till oss inklinera och med Salvio (Gustaf 

 Adolfs sekreterare) secrete korrespondera. Denna armee borde fasta 

 sig vid Weser" -). For ofrigt bade Gustaf Adolf boppats att redan 

 hosten 1630 kunna tillfoga fienden ett afgorande slag. Men det fran 

 Preussen vSntade manskapets sena ankomst forhindrade denna plans 

 utforande, och afven anslaget mot Mechlenburg hade ej asyftad fram- 

 gang, emedan flottan af motvind hindrades att understodja bonom och 

 ban derjemte forekoms af fienden. Aterkommeu till Stettin, vande sig 

 Gustaf Adolf mot de kejserlige, som vid Greiffenhagen och Gartz, a 

 omse sidor om Odern, samlat sin hufvudstyrka och under konungens 

 franvaro gjort ett fruktlost anfall pa det svenska lagret vid Stettin. 

 Jnlaftonen intogs , under konungens eget befal , Greiffenbagen med storm, 

 hvarvid den 2,500 man starka besiittningen, som tappert forsvarade 

 sig, till storre delen stupade; "hvilket sa forskrackte den kejserlige 



ekn radcts va^nar om varen 1629 mcddelade Wallcnstcin sasom ocftcrgifliga ^Ikor for 

 en furlikning. Odi likval djcrfvas tysku liistoricskrifvarc i v;ini da^ar stiiniplji (in.staf 

 Adolf sasom en n gcmcincn Erohcrcr und sclbsit/.uchtiu,cn Kiiidi-iiigliiig, u livilkcn Mott 

 bcfpi^iiinlc ])rotc>tnntisnions sak till tfickinnntcl i'i'ir sin tadclviinla fn"lViiif;>lystii:i(l ! 



1) Gustaf Adolf insag salunda hvad det egentligrii var, soin lYamkallade <\v l>Ada 

 protcstantiska kurfurstarnes tvekan att furena sig tued honom ni-mligcn hristandc 

 mod och tillforsigt! 



2) Sc Geijer, a. 8t, S. 199. Sasmii vi :if det fuljniidc skola tinna. lilef ilonna 

 omfattande plan, vardig Gustaf Adolfs djcrfva Miille, till on del tillintctgjord 



dc protcstantiska kurfurstarnes angsliga och scnfardiga politik. 



