47 



besatte de namnda orterna; 3) att ban, i handelse af nagon fara, 

 kallade de kejserlige till hjelp, samt pa begaran, vid hvarje tillfalle 

 utan invandning lat oppna sina fastningar och fornamsta platser for 

 kejsarens krigsfolk '). 



Det var dock klart, att Gustaf Adolf aldrig pa sadana villkor 

 skulle medgifva grefven neutralitet. Isynnerhet maste den 3:dje punk- 

 ten fbrefalla konungen anstotlig. Derfore utverkade ock grefven, att 

 denna punkt (hvartill ban dock i hemlighet forpligtade sig) uteslots i 

 ett sa kalladt "bidekret," d. v. s. ett for Gustaf Adolfs rakning sar- 

 skildt affattadt exemplar af den kejserliga resolutionen, "pa det denna 

 utan nagon farhaga (ohne einige schew) matte in originali kunna 

 forelaggas konungen af Sverige till vinnande af den askade asseku- 

 rationen" 2 ). 



Men det lyckades dock ej att genom detta svek fora den 

 svenske konungen bakom ljuset. Han kande for val med hvilka ban 

 hade att gora for att (i likhet med den godtrogne och halfrusige kur- 

 fursten af Sachsen pa motet i Miihhausen 1620) lata fanga sig genom 

 halfva loften och tvetydiga forsakringar. Da i December 1630 full- 

 magtige fran grefvarne af Oldenburg och Ostfriesland infunno sig hos 

 konungen i lagret vid Golnow for att at sina herrar utverka den astun- 

 dade neutraliteten, visade han sig fdga bojd att bevilja den och upp- 

 stlillde villkor, som visserligen i och for sig voro fullt rattmatiga, men 

 i sjelfva verket gjorde den omqjlig. "Bland alia medel att forebygga 

 krigets onda," svarade han sandebuden, "vore intet forvandare an den 

 foreslagna neutraliteten. Kejsaren skulle icke det ringaste ratta sig 

 derefter, det tyska rikets historia adagalade med tusende exempel, att 

 sadane atgarder alltid varit giller till de svages undertryckande. Lik- 

 val erbjode han sig att efterkomma grefvarnes onskan och forse dem 

 med neutralitets-urkunder, savida 1) de kejserliga och bayerska trup- 

 perna aflagsnades ur Oldenburg samt utrymde alia af dem besatta 

 platser och fastningar derstades, 2) om grefvarne och deras undersa- 

 ter icke blott iakttogo en uppriktig neutralitet samt hvarken hemligen 

 eller uppenbarligen pa nagot satt understodde Sveriges fiender, utan 

 afven forpligtade sig, att de, i handelse nagon ville tvinga eller of- 



1) Se kejsarens resolution pa grefve Anton Gunthers ansokan om neutralitet , m. m., 

 dat. 9 Nov. 1630 (Statsarkivet i Wien). 



2) Se kejsarens skrifvelse rill grefve Anton Glinther af Oldenburg och Delmenhorst ; 

 dat. Linz den 26 Nov. 1629. Genom denna skrifvelse tillforsiikrades grefven frihet 

 fran alia inqvarteringar och kontributioner sa lange den svenska armaturen varade, 

 likvitl under ofvananforda vilkor. 



