51 



6:te i samma manad. Harom skyndade han att underratta kejsaren 

 for att fortaga denne alia vidriga impressioner '). 



Onekligen synes kurfursten mindre af egen drift an pa grund af 

 andras entragna uppmaningar omsider hafva beslutat sig for detta ge- 

 nom sina foljder vigtiga steg; dock ar det patagligt att han redan fran 

 borjan dermed haft ett vidstracktare syftemal an han i nyssanforda 

 bref till kejsaren fann radligt att lata paskina 2 ). Det misstroende, 

 hvarmed kejsaren och Ligan emotsago detta konvent, var derfore icke 

 ogrundadt och fann sitt fulla berattigande i de forhandenvarande be- 

 tankliga tidsforhallandena, framfor allt i den radande sinnesstamningen 

 hos det stora flertalet af Tysklands protestanter. 



I allmanhet borjade desse, efter Gustaf Adolfs upptradande pa 

 Tysk botten och i man af hans framsteg derstades att med okad till- 

 forsigt ater resa hufvudet for att afskaka det forhatliga ok, hvarunder 

 de i kanslan af sin vanmagt mast boja sig; och om de ocksa till en 

 borjan ansago sig for svaga att vaga ett oppet motstand, sa antydde 

 dock redan manga tecken, hvad man af dem framdeles kunde hafva 

 att va'nta. Fran alia hall inlupo till kejsaren oroande underrattelser 

 om den bland protestanterne tilltagande gasningen saint deras trium- 

 ferande gladje ("Frohlocken") ofver den svenske kungens framgangar. 

 Han vore, hette det, deras vantade Messias; ofverallt i riket hade 

 han hemliga forbindelser; ofverallt, afven i Schweitz, voro hans agenter 

 verksamme; i Magdeburg umginges den svenske generalkommissarien 

 Falkenberg med farliga anslag, asyftande att divertera kejsarens och 

 Ligans krigsmakt; i staden Braunschweig herrskade en stark jasning; 

 afven i Bohmen sades atskilliga uppviglare vilja insmyga sig; i Erfurt, 

 i Franken, Schwaben och flerestades bedrefvos i hemlighet misstankta 

 varfningar, och om ej i tid alvarliga atgarder vidtoges, vore bland 

 Tysklands protestanter en allman resning att befara: i Storbrittanien 

 late Karl I for Gustaf Adolfs rakning varfva en ansenlig krigsmagt 

 (den uppgafs till 12,000 man), som instundande var skulle ofverforas 

 till Tyskland: afven hollandarne hade blifvit anmodade att med 6000 

 man forstarka densamma, och grefve Wilhelm af Nassau sades hafva 

 med en betydlig truppstyrka fatt afsked ur hollandsk tjenst for att 

 intrada i Gustaf Adolfs 3 . 



1) Kurf. af Sachscn t, kejsiircn, 3>rcsden d. 3 Januari 1631. (Statsark. i Wicu). 



2) Detta bevisas bland aniiat af de "fragepuukter" kurf. synes hafva forelagt sitt 

 hemliga rad eller nagon furtrogen furste, ocli hvilka clatcra sig fran hosten 1630. (So 

 bilagorna). 



1) Se dc talrika skrifvelserna harom i Kejserl. Statsarkivet i "\Vien, Tasc. xxxvui 

 och xxxix. 



