52 



I sjelfva verket voro dessa ryktcn, oin lin bfverdrifna, dock icke 

 helt och ballet ogrundade. Karl I hade verkligen tillstadt niarkisen 

 at' Hamilton att i England for Gustaf Adolfs raknini: viirfva 6000 man, 

 hvilka den brittiske konungen i hemlighet betalade; och ehuruval den 

 sednare genom det spanda fbrhallande, hvari han befann sig till sina 

 undertaker, var urstandsatt att lagga nagon afgbrande vigt i den euro- 

 peiska politikens vagskal, sa upphbrde han dock ej att efter fbrmaga 

 ataga sig sin svagers, den fbrdrifne pfalziska kurfurstens sak, till hvars 

 aterupprattande de svenska vapnen i Tyskland numcr bppnade en ny 

 utsigt '). Afven hollandarne, hvilkas mod och sjelffbrtroende vuxit 

 genom de stora framgangarna ar 1629, bbrjade nu ater intaga en ho- 

 tande stiillning till det tyska riket, och hade lofvat bispringa Gustaf 

 Adolf med penninjjar -). Men hvad som framfbr allt synes hafva stegrat 

 det katolska partiets oro och protestanternas fbrhoppningar, var det 

 mellan Sverige och Frankrike i borjan af ar 1631 afslutade fbrbundet 

 i Barwalde. 



I borjan af ar 1630 hade Richelieu i egen person med en fransk 

 har for andra gangen gatt ofver Alperna och (i Mars) bemagtigat sig 

 den hertigen af Savoyen tillhoriga fastningen Pinerolo, hvarigenom 

 fransmiinnen tillforsakrades tilltriidet till Italien. Hertigen, som aret 

 fbrut nbdtvungen m t ast fbrlika sig med Frankrike och bitrada den of- 

 vanniimnda ligan i Venedig, skyndade nu att soka hjelp hos spanio- 

 rerna och kejsaren r ). Men under tiden bemagtigade fransmannen sig 

 hela Savoyen, Ludvig XIII infann sig sjelf (i Maj) vid den franska 

 haren i Italien, hvilken (i Juli) fbrstarktes med en ny fransk arinoe. 

 De kejserliga och piemontesarne blefvo slagne, Saluzzo erbfradt, och 

 salunda var inom kort hela Piemont med undantag af Montmelian i 

 fransmannens hiinder. For andra gcangen raddades det hardt ansatta 

 Casale, men deremot kunde fransmannen ej hindra de kejserlige att 

 bemagtiga sig Mantua. 



Under tiden var den franska diplomatien fortfarande verksam pa 



1) Om den landsflygtige kurfurstens aterinsfittnmlc i siiuv lundcr och sin vilrdi^het 

 hade Karl I afven efter fredcn i Llibeck, forti'arandc statt i underhandling. 



2) Man befarade redan 1630 en holliiudsk invasion i tyska riket, och ansag dcnna 

 {.l.ni sti i Kaiuliand med de franska t&mplingarna, livarom %idarc i dot foljande. 



3) Se kejsarens bref t. hertigen, dat. AYirn d. 30 April 1630. (Statsark. i Wicn). 

 Kejsaren, sorn lofordar hertigcns orubbliga trohet, eager sig ej hafva glomt sin kejser- 

 liga pligt, utan hade han gifvit sin befillliafvnndc geucral i Italien, grefve Colalto , be- 

 fallning att, om nagou storre fara hotade hertigen, understoda houom med den kej- 

 serliga krigsinagten. 



