flera hall. Mellan Frankrike och de Fb'renade Nederlanderna afslots 

 (i Haag d. 17:de Juni 1630) ett forbunds- och subsidii-fordrag. I 

 Tyskland fortsatte Richelieu sina bearbetningar och understoddes har, 

 liksom i Italien, af pafven Urban VIII, som trogen sin mot det Habs- 

 burgska huset fiendtliga politik allt narmare anslot sig till Frankrike. 

 Redan kejsarens bemodande att i afseende pa de gamla rikslanen i 

 Italien gora sin kejserliga ofverhoghet gallande, hade oroat pafven, 

 som af kejsaren blifvit anmodad att mota honom i Bologna eller Fer- 

 rara for att krona honom en begaran, som pafven hade svart att 

 direkte afsla, men som han dock gerna ville undvika att uppfylla. 

 Vidare hade kejserliga hofvet latit forsta, att Wallenstein vid sin till- 

 stundande ankomst till Italien skulle lata anstalla undersokning rorande 

 kejsarens lansansprak pa Urbino. Det var att angripa pafven fran en 

 omtalig sida, och han sag derfore ej ogerna att kejsaren pa andra halt 

 bragtes i trangmal samt salunda hindrades att fullfolja sina planer i 

 Italien. Derfore synes Gustaf Adolfs tyska krig i borjan icke hafva 

 varit pafven ovalkommet. Hos den katolska Ligan i Tyskland under- 

 stodde han Richelieus ranker och medverkade troget att gendrifva kej- 

 sarens afsigter pa furstedagen i Regensburg. I djupaste hemlighet traf- 

 fade den till Regensburg affardade pafliga nuntien Rocci en ofverens- 

 kommelse med kurfursten af Bayern, att restitutionsediktet ej skulle 

 aterkallas, eller nagra jemkningar deri medgifvas. De katolska kur- 

 furstarne till och med meddelade Rocci en skriftlig forklaring, att de 

 i alia kyrkliga angelagenheter skulle handla i bfverensstammelse med 

 honom. I afseende pa pfalzgrefve Fredriks restitution forklarade nun- 

 tien, att sadant skulle landa den katolska kyrkan till obollig skada. 

 Dessa planer uppgjordes tvifvelsutan i samrad med den till Regensburg 

 afsanda franska beskickningen, som bland sina medlemmar raknade 

 den bekante diplomaten pater Josef J ). Genom dessa ranker omojlig- 

 gjordes hvarje fredlig losning af de tyska tvistefragorna, och mahanda 

 var det just detta bade Frankrike och pafven asyftade ? ). Ej utan 



1) "Quoi({ue sans caractere public." JTlassan, a. st. 437. Oifentligt sandebud var 

 Brulart dc Leon, forut ambassador i Vcnedig och sednast i Schweiz, der han tilkam- 

 mans mod Bassonipierro tillvagabragt det ofvannamnda fordraget. 



2) Deremot skall kejsarens forste minister v. Eggcnberg hafva tillst}Tkt kejsaren att 

 aterkalla restitutionsediktet for att harigenom tillfredsstalla kurfursten af Sachsen. Detta 

 rad skall det Spanska sandebudet hafS'a understodt. Spanien, som behofde kejsarens 

 bistand i Italien och derfore onskade se freden aterstalld i det tyska riket, samt tillika 

 fruktade ett alvarsamt krig med England, erbjod sig till och med att aterstalla de af 

 spanska trupper besatta delarne af Kurpfalz , sa snart luguet i Tyskland vore aterstaldt. 

 8e den spanska residenten i Wien Jakob Brunneru's tvenne "Supplicationer" t. H. 



