54 



skill klagade derfore kejsarcn och Spanien ofver Urban VIII:s uppfo- 

 rande. "Forst formadde mig patvcn till restitutionsediktet," skall kej- 

 sarcn en gang hafva yttrat, "i det deraf foranledda kriget ofvergifver 

 ban mig nu. Min sons val till romersk konung gondrcf ban; kurfur- 

 sten af I3ayern uppmuntrade ban med rad och dad att folja en afson- 

 drad politik och att forbinda sig med Frankrike; forgafves anmodar 

 jag honom om ett bistand, sora foregaende pafvar sa ofta beviljat h.ulc 

 i penningar och manskap; ja, h.in vagrar till och med att fordomma 

 fransmannens forbund med kattarne, eller att forklara detta krig for 

 ett religionskrig." 



Imellertid hade Gustaf Adolf gatt ofver till Tyskland och der 

 vunnit sina fdrsta fordelar ofver de kejserlige. Cham ace, som i Mars 

 med oforrattadt arende mast lemna Sverige, infann sig nu (Juli 1630) 

 anyo bos konungen, i faltlagret vid Stettin, for att aterupptaga de 

 afbrutna underbandlingarna. Men clfven denna gang uppstodo atskilliga 

 svarigheter med anledning af ett par formfragor, i bvilka Gustaf Adolf 

 ej ansag sig kunna gifva vika utan att asidosatta sin vardighet '). 

 Men det var dessutom en vasendtlig punkt, hvarutinnan Gustaf Adolfs 

 och Richelieus intressen redan fran borjan kommo i strid med hvar- 

 andra, och i det foljande fa vi se denna motsats skarpare framtrada 

 samt for ett ogonblick till och med hota med en formlig brytning mel- 

 lan Sverige och Frankrike. Richelieu maste nemligen till folje af hela 

 sin stallning saval till partierna inom Frankrike som till pafven och 

 den katolska Ligan i Tyskland sorgfalligt undvika hvarje sken af att 

 pa nagot satt upptrada mot den katolska kyrkan eller gynna ett fore- 



Kcjscrl. M:t, bifogacle infantinnan Isabellas skrifvclse t. kcjsaren, dat. Bruxelles d. 26 

 Mars 1630. (Statsark. i Wien). 



1) Flassan, anf. st. a. 151: "On convint assez facilcmcnt dn fond dcs conditions; 

 mais de grandcs difficnltt-s s'(51erbrcnt sur la forme. Charnacd ayant enscre dans le 

 train-, le tcnne de protection de la part de la France envers Gustavo, les pUidpoten- 

 tiaircs snudois repondircnt "(jue le roi leiir maitre ne dcmandait point d'autre protection 

 qne cello du ciel; et qn* apres Dieti, sa majcstd ne ce crayait rcdcvablc qu'a son ep<?e 

 et a sa bonne conduite, des avanfaiges quo ses anncs potirraicnt rempartcr." Une 

 eecondo defficulte cut lieu par rapport au placement du uam du roi de France avunt 

 celui du roi de Suede, dans les deux instrumens originaux du traitd, malgr^ I'tisngo 

 d'aprus lequel chaque souvcrain cst nammd le promicr, dans le traitd qui lui cst rcmis. 

 Les pldnipotentiaires su< : d<>is ivi'lamairent cct usage, qu'ils ap]>uyaient do I'cxcmplo d'un 

 traitd conclu, en 1542, entrc la France et Gustnvc-Wasa, a'icul de Gustave Adolplic, 

 lequel avail trait^ d'egal a <5gal avcc Francois Lre. Charnacci pcrsistnnt dans son 

 rcfus, Gustave. mecontout, fut sur le poiut de romprc la negociatiou; ct il ecrivit a 

 Louis XLII, <iu'il nc pouvait pas s'imaginer qtie sa majcste ne conscntit a lui aocordcr 

 son aniitii: qu'aux dupens d'un honueiir qti'il ne teuait quo du cii-l." 



