55 



tag som kunde hota Ligan med forlusten af de fordelar den med stora 

 uppoffringar tillkampat sig pa protestanternas bekostnad. Deremot ville 

 Gustaf Adolf just upptrada sasom de betryckta protestanternas mals- 

 man ocli i deras intresse tillvagabringa en ny religionsfred, som for 

 framtiden betryggade protestantismens bestand samt jemvigten mellan 

 de bada religionspartierna i det tyska riket. Derfore gjorde han ock 

 de protestantiska standernas aterinsattande i sina forra fri- och rattig- 

 heter till ett oeftergifligt vilkor for en blifvande fred. Det var den 

 fana, hvarunder han hoppades, att, om krigslyckan vore honom gun- 

 stig, en gang se Tysklands protestanter samlade till en gemensam kainp 

 emot deras af framgangen ofvermodige fiender. Och huru skulle han 

 val hafva kunnat parakna Englands understod, om han ej atoge sig 

 den landsflyktige Fredrik nf Pfalz saval mot kejsaren och Spanien som 

 mot den katolska Ligan och dess af Frankrike omhuldade hufvud, 

 Maximilian af Bayern, hvilken af kejsaren blifvit belanad med Ofre 

 Pfalz och den pfalziska kurvardigheten samt tillika innehade en stor 

 del af de nederpfalziska landerna? A andra sidan var dock Gustaf 

 Adolf i stort behof af de subsidier, som genom Charnace erbjb'dos ho- 

 nom, och underskattade icke heller i andra afseendeu vigten och for- 

 delarne af ett forbund med Frankrike. Dessa hansigter fb'rmadde ho- 

 nom att ej helt och hallet afbryta de af Charnace inledda underhand- 

 lingarna, om ock det franska sandebudets omedgorlighet i en af de 

 redan namnda formfragorna foranledde Gustaf Adolf att tills vidare 

 lata hela saken ansta 4 ). Tvifvelsutan var han ofvertygad, att den 

 franska styrelsen dock forr eller sednare skulle ga hans Qnskningar till 

 motes, afven i den omtvistade etikettfragan , hvarom han i en skrif- 

 velse, egnad att pa en ridderligt sinnad konung gora intryck, vande 

 sig till Ludvig XIII sjelf 2 ). 



1) I ett bref t. A. Oxenstjerna dat. filltliigret vid Stettin d. 23 Juli 1630, skrifver 

 konungen. Harhos late Wi eder ocksa nadeligen fOrnimma, att fransjske gcsundten 

 Chetaar (Charnacd?) ar atcr hit till Oss kommen mod procscnterande pa sin kouungs 

 viignar att gifva Oss tiH detta kriget 120,000 Rdr for en gang, och intet mera, sa 

 lange hans konung med det italienska kriget ar occuperad, tillbjudandes sedan arligen 

 att prastera Oss 400,000 r.dr. Sa an dock Wi icke annu aro resolverade , hvacl Wi har- 

 utinnan gora skole, och gerna hade harofver forst cdert rad och betankande; Likval 

 medan han prsesenterar Oss har visse vaxlar, med hvilka Wi sa sjelfve hjclpas kunna, 

 som ock eder stat nagorledes adsistera: Derfore mena Wi Oss icke vara oradeligt, hvar 

 Wi sadan condition med Fransosen inga och derofver sluta. Begare dock nadeligen 

 att fa harofver eder avis." (Se anf. Arkiv t. tipplysning om svenska krigens och krigs- 

 inrattningarnas historia, a. st. s. 194). 



2) Se foreg. sida, der vi efter Flassan meddelat ett utdrag af namnda skrifvelsc. 



