60 



emot hela det ofriga Tyskland stod fienden oppet. Under sadana oin- 

 standighoter blef det omojligt att bland det varfvade manskapet, som 

 h;it'tit knotade ofver den uteblifna solden , Qpprfttth&Ua krigstukten, och 

 raed harm och bedrofvelse sag Gustaf Adolf i sin eljest viil discipli- 

 nerade har oordningar inrita sig, hvilka han med basta vilja ej kunde 

 afstyra. Ej utan bokynuner emotsag han derfore den narmaste frain- 

 tiden; imellertid beredde honom de franska subsidierna en stor lattnad, 

 och hoppet ora en lycklig utgang vek, afven under de storsta svarig- 

 heter, aldrig ur hans manliga sjiil. 



Om sin stallning och sina framtida utsigter skrifver konungen sjelf 

 den 23:dje Januari 1631 till det svenska radet: "Efter som Wi har i 

 ingen ringa fara och i ett stort krigsvasende emot Ware och riksens 

 fiender stadde aro, trogne man och Riks-Rad, sa akte Wi en nb'dtorft 

 vara eder om hela War stat, och hvad hopp, saval som misshopp, 

 Wi Oss vid detta kriget gora kunna, nagot harmed att informera, pa 

 det I den sa mycket battre fattandes, mage derigenom inciteras, eder 

 med desto storre allvar War och faderneslandets tjenst att antaga. 

 Och hvad vidkommer de tecken Wi hafva till en god utgang pa detta 

 kriget, sa aro de, dess Gud ske lof, intet ringa; ty forst hafve Wi 

 Mr i landet fattat en god sedem belli, hvilken, efter menskligt vis 

 [att domma], sa ar beskafFad, att fienden Oss icke skall kunna sa 

 latteligen derutur tvinga. Till det andra, sa aro ock dessa landen 

 icke sa forblottade, att de ju kunna en passlig armee dess underhall 

 fournera, hvar allt ordentligen matte tillga; Efter som Gud detta aret 

 har en god arsvext gifvit hafver och om det tillkommande ar god for- 

 hoppning, alldenstund vacker utsad gjord ar. Till det tredje, sa skicka 

 sig ock alle de officerare och cavalleriet som Wi hafve i War tjenst, 

 temligen val, och aro ganska villige, sa att Wi intet tviHe att om 

 ryttarne en fjerde part af deras gage och soldaterne deras laningar 

 rigtigt matte bekomma, skulle Wi val kunna halla battre disciplin, 

 och icke falla Ware vardar sa besvarliga som nu sker for nod skull. 

 For det fjerde, sa ar Oss ock en synnerlig dorr b'ppnad, igenom den 

 conjunction med Magdeburg, till att fortsatta Wara christeliga deseiner> 

 deremot fienden all tillforsel pa elfven nedanfor den staden ar forta- 

 gen, sa att han sitt underhall nappeligen kan bekomma. For det femte, 

 sa hafver ock konungen i Frankrike andtligen slutat med Oss ett for- 

 bund, och nagre medel Oss nu straxt tournerat, och nagre sig obligerat 

 harefter att fournera, sasom ock gjort om Venetianarne god fortrost- 

 ning. Desslikes befordrar ock konungen i England Hamiltons varfning; 

 och staterne i Nederland hafva ock resolverat nagot godt, hvilket allt 



