59 



sig att i de ofvannamnda formfragorna ga Gustaf Adolfs onskningar 

 till motes. A omse sidor narmade man sig hvarandra, och salunda 

 tillvagabragtes omsider (den 13:de Januari 1631) det lange afhandlade 

 forbund , som i det trettioariga krigets historia spelat en sa vigtig rol. 

 Bestamningarne rorande forbundets andamal, m. m. voro desamma som 

 i det redan namnda "Westerasfordraget. I IILdje artikeln faststalldes 

 att konungen af Sverige i forevarande krig skulle pa egen bekostnad 

 underhalla 20,000 man till fot och 6000 ryttare ; hartill skulle konun- 

 gen af Frankrike bidraga med en summa af 1,000,000 Livres (400,000 

 rdr) arligen. I de bada sista artiklarne bestamdes , att forbundet skulle 

 vara i 5 ar, raknadt fran den l:ste Mars 1631, d. v. s. den dag, da 

 fordraget borde undertecknas, dock skulle Gustaf Adolf for det redan 

 forflutna aret (raknadt fran den dag da fordraget i "Westerns uppsat- 

 tes) af Frankrike erhalla 300,000 Livres ') 



Genom VlILde artikeln i detta fordrag lofvade val Gustaf Adolf 

 att lefva i godt forstand eller atminstone halla neutralitet med kur- 

 fursten af Bayern, afvensom med Ligan, savida de a sin sida mot 

 honom iakttogo ett lika forfarande; men detta redan i sig sjelft blott 

 vilkorliga medgifvande inskriinktes dessutom i vasendtlig man genom 

 den Ira artikeln, hvari de forfordelade tyska riksstandernas restitution 

 uttryckligen uppgafs sasom ett af forbundets hufvudsyften. Detta var 

 en punkt, som i sjelfva verket maste gora den Ligan forbehallna neu- 

 traliteten till en dod bokstaf; ty svarligen skulle kurfursten af Bayern 

 och de ofriga katolska standerna godvilligt beqvama sig att afsta fran 

 fordelar, som de pa de protestantiska standernas bekostnad tillskansat 

 sig, och hvilka de anda dittills visat sig sa foga bojde att uppoffra. 

 Ocksa besannades blott alltfor snart hvad Gustaf Adolf redan i We- 

 steras forutsagt, att nemligen kurfursten af Bayern och Ligan skulle 

 blifva bland de forsta, med hvilka han finge att gora i Tyskland. 



For ofrigt maste detta forbund och de Sverige derigenom tillfor- 

 sakrade subsidierna for Gustaf Adolf vara sa mycket valkomnare, som 

 han under hosten 1630 befunnit sig i en tryckande penningeforlagenhet, 

 da de fran Sverige paraknade medlen till stor del uteblefvo, och den 

 fran Holland vantade undsattningen annu vid 1631 ars borjan icke 

 kommit honom till godo. Dertill kom svarigheten att i det redan af 

 de kejserlige utsugna Pommern, till hvilket de svenska qvarteren da 

 annu voro inskrankta, forplaga och rekrytera krigsharen, medan der- 



1) Du Mont "Corps diplomatique" T. VI s. 1. Jernf. Flassan, a. st. s. 452, och 

 Gfrorer a, st. f. 6416 ff. 



