188 



Genom foljande geometriska construction kunna vi bestftmma ett 

 par af de f6r jemvigt erforderliga lagena hos krafterna P och <2 . 

 Emedan Q, b5r verka i liniens rigtning, sa afsatta vi antingen pa sjelf- 

 va AC eller pa dess forlangning och fran C raknadt en linie, hvars 



Fig. 16. 



storlek ma representera 

 denna kraft. Antag att 

 vi afsatt henne sa, som 

 figuren utvisar. Pa tan- 

 genten AB taga vi nu 

 en punkt a efter behag 

 och fall a derifran en vin- 

 kelrat linie Aa u mot AC. 

 Pa forlangningen af AC 

 afsatta vi vidare ett styc- 

 ke Cc l =Aa ll . Hvarje 

 punkt i hela det plan, 

 som ar vinkelratt mot 

 AC och gar genom punk- 



ten c, , motsvarar denna enda punkt a pa tangenten AB, och kraft- 

 momentet i C blifver <2x(O t ). Jemvigtseqvationen ar, om vi kalla 

 kraftens vag i A Aa l , 



P x (Aa { ) + Q x 



= , 



och denna eqvation visar, att emedan vi gjort Cc l positiv, sa bor Aa } 

 vara negativ och till numerisk valor lika med fjerde proportionalen i 

 analogien 



P:Q = Cb, : C. 



Representeras kraften P genom en rat linie och den ifragavarande 

 fjerde proportionalen sokes, samt med denna sasom radie och med A 

 till medelpunkt en cirkel uppritas; om vidare pa Aa en annan cirkel 

 beskrifves; ytterligare fran skarningspunkterna t tvenne rata linier 

 Aa { dragas; samt sluttigen pa deras forliingningar afsattas stycken af 

 langden P: sa betecknar hvar och en af rigtningarna AP en sadan 

 rigtning, i hvilken kraften P tillsaminan med Q, haller linien i jemvigt. 



28. Analogt med det, som sades i (26), behofver icke heller i fra- 

 ga om en linies jemvigt uttryckligen tillkannagifvas, att liniens and- 

 punkter rora sig utefter curvor, ytor eller aro fria; det ar nog, om detta 

 implicit ligger i de eqvationer, som uttrycka relationerna mellan and- 

 punkternas coordinator, och sa ofta detta ar forhallandet, ar nod- 



