200 



Af denna eqvation ar tydligt, att om man pa tangenten i it 1 ,, y, af- 

 satter ett stycke BK eller ds l efter behag, da foljaktligen BL blif- 

 ver ds l Cos Fj , sa bor man for att finna den mot K svarande mo- 

 mentpunkten (d. v. s. den af hvars lage ett moments storlek beror) 

 pa tangenten i xy afsatta ett stycke DM eller ds af sadan storlek, 

 att dess projection DN eller, som ar detsamma, DM Cos V blifver 

 lika med BL. Den mot en pa tangenten i z\y l godtyckligt vald 

 momentpunkt K svarande momentpunkten M pa tangenten i x,y kan 

 saledes med latthet genom construction bestammas , da kroklinien EF 

 ar uppritad. Da ater denna kroklinie icke ar uppritad, kan eqvatio- 

 nen (47) i forening med jemvigtseqvationen anvisa ett satt att erhalla 

 en nagorlunda noggrann teckning af henne. Vi antaga, att linien 

 bor ga genom Z>, och sedan vi godtyckligt valt punkten K pa tan- 

 genten i 2^,3/1, afsatta vi pa CD ett stycke DN=BL. Vidare falla 

 vi fran jK" en linie KU vinkelrat mot kraften P, hvars storlek vi pa 

 figuren representerat genom en rat linie. Da blifver B U till numerlsk 

 valor lika med J7/ t . Till Q, hvars storlek och rigtning vi genom en 

 rat linie representerat, P och BU soka vi fjerde proportionalen DZ, 

 som enligt eqv. (46) maste till numeriskt varde blifva lika med <)'//, 

 och afsatta denna pa forlangningen af Q. Att vi icke afsatta den pa 

 sjelfva Q, beror derpa, att kraftmomenterna Pfy { och Qoy bora hafva 

 motsatta tecken. Slutligen draga vi fran punkterna N och Z vinkel- 

 rata linier och forena den punkt M, der dessa traffas, med punkten 

 D. Linien MD blifver da tangent till den sokta kroklinien. Anta- 

 ga vi nu, att en pa tangenten MD och i narheten af D liggande 

 punkt _Dj tillhor samma kroklinie, ett antagande, som naturli^tvis 

 icke ar fullt rigtigt, men som blifver mindre origtigt, i den man 

 vi gora atstandet mellan D och D l litet, sa finna vi forst och framst 

 latt den punkt B { , i hvilken P befinner sig, da Q, blifvit fdrflyttad till 

 J>, , om vi observera, att CJ3, + CZ>, maste vara lika med CB 4- CZ>, 

 och kunna sedan pa samma satt, som nyss forut, bestamma laget hos 

 den mot Z>j svarande tangenten. Antaga vi, att afven denna tangent 

 har annu en punkt Z> 2 gemensam med den sokta kroklinien, sa kun- 

 na vi finna den mot denna punkt svarande tangenten pa samma satt, 

 som vi funnit de foregaende, och det ar oss salunda mojligt att genom 

 upprepande af samma forfarande construera ut den ena punkten efter 

 den andra, alia tillhorande ett punktsystem, som i det narmaste sam- 

 manfaller med den sokta krokliniens. 



30. Om jemvigt hos krafter, som aro applicerade till ett system af 

 punkter m, m,, m.,, . . . w.i, w, hvilka kunna rora sig utefter hvar 



