:to4 



del af afkominan liar ofvergatt till sjelfbevarandet, men der ar annu 

 iiiL'on sjeltstandig perfectibilitet ("self-improvement"): denna ar menni- 

 skoslagtets tillhorigliet. Menniskan ar utmiirkt af den trSgt mognan- 

 de afkommans langvariga beroende af fOraldrarnes omsorg och tillgif- 

 venhet, pa hvilka grunden for samhallet blifvit lagd, och tillfalle blif- 

 vit gifvet for inplantandet af de grundsatser, pa hvilka menniskans 

 hbgsta visdom och verkliga sallhet aro grundade, och genom hvilka 

 hou forberedes till en annan och hogre spher af tillvaro. Endast fran 

 denna synpunkt ma vi uppfatta ett adeqvat mal och syfte uti det 

 stora organiska system, som blifvit utveckladt pa var planet." 



Redan 1847 hade Forfattaren uti 3:dje volumen af Cyclopaedia 

 of Anatomy and Physiology meddelat en systematisk uppstallning af 

 diiggdjuren, hvaruti denna klass afdelades i 2:ne subclasses: Placen- 

 tatia och Implacentalia , den sednare omfattande Marsupialia och 

 Monotremata , och den forra alia de andra daggdjuren. Denna binara 

 indelning forefoll likval Forfattaren sedermera att vara onaturlig, der- 

 fore att den storre gruppen (Placentalia) icke foretedde en sadan form- 

 ofverensstamraelse mellan dithorande djurarter, som den mindre; och 

 Forfattaren fortsatte derfore sina forskningar, for att vinna battre kan- 

 nedom om de mera naturliga och eqvivalenta primara grupperna. Med 

 anledning af dessa undersokningar, fdretradesvis ofver hjernans bygg- 

 nad, fann han sig sedermera foranlaten att indela daggdjurens klass 

 uti 4 subclasses, pa satt som i har ifragavarande af handling eller fore- 

 lasning blifvit framstalldt. 



Den forsta, eller den lagsta af dessa subclasses kallas Lyence- 

 phala '), och utmarker sig derigenom att hjernan saknar corpus 

 callosum, och i allmanhet gyri, hvilka, om de forekomma, aro fa och 

 enkla; att de olfactoriska ganglierna, cerebellum, samt de optiska lo- 

 berna i mer eller raindre grad aro framstaende, d. v. s. icke tackte af 

 stora hjernans hemispherer. 



Den andra subclassis kallas Lissencephala 2 ). Dessa hafva cor- 

 pus callosum, men de bada cerebralhemisphererna aro toga mera utbil- 

 dade an hos foregaende, med fa undantag utan gyri, och lemna olfac- 

 toriska ganglierna och lilla hjernan blottade. 



Den tredje subclassis benamnes Gyrencephala 3 ). Stora hjernans 

 bada hemispherer, som aro forenade genom corpus callosum, aro sa 

 stora, att de mer eller mindre betacka de olfactoriska ganglierna samt 



1) Af Arw, Ifisn, och Cj'xttfuKot , hjernn. 



2) Af haaos, slftt. 



3) Af yvQot , ring. 



