257 



der vattnet nagot langre qvarstannar framvisa nagra vanligare karr- 

 vaxter, men i hvilka for ofrigt den nakna torfven endast narer spridda 

 exemplar af hjortron-plantan, dverg-bjorken, krakriset, Pedicularls 

 lapponica, Scirpus caespitosus , jEriophorum vaginatum och nagra 

 fa starr-arter. 



Den teckning sa ofullstandig den an ar , som jag nu lemnat 

 af bjorkregionen, galler dock endast om en del af Ost-Finmarken , 

 nemligen flod-dalarne och de innersta hafsvikarne. Langs de yttre hafs- 

 kusterna ar deremot landets fysiognomi mindre behaglig, ty har saknas 

 skogen, dels kufvad af stormarne, dels och fornamligast utrotad af 

 menniskor. Samma klagan, som man med stort skal far i Sverige 

 hora ofver skogarnes uthuggande, ar nemligen har pa sin plats, och 

 om ej kraftiga atgarder haremot vidtagas, ar det fara vardt, att de 

 aterstaende skogarne inom icke manga decennier hafva undergatt ett 

 likartadt ode, sa att man da blott i otillgangligare dalar finner lem- 

 ningarne af de skogar, som fordom kladt en stor del af de lagre trak- 

 terna harstades. Sa har t. ex. i Wadsoes narmaste grannskap l ) all 

 skog blifvit borthuggen, och afven langre in i Varan ger-fjorden vet tra- 

 ditionen att omtala skogar pa stallen, der nu intet trad finnes och der 

 nagot sadant nu utan skydd mot vindarnes haftighet knappt mera kan 

 uppsta. Orsaken till detta bedrofliga forhallande ar, sasom ofvan an- 

 tydts, att soka i oforsvarligt handlingssatt hos innebyggarne, och om 

 an Norrmannen harutinnan ej aro alldeles felfria, faller dock den jem- 

 forelsevis storsta skulden pa Lapparne. Da dessa nemligen om vintern 

 efter behof fiilla bjorkarne, afhugga de dessa jems med snons yta, 

 hvarigenom stammarne till en stor och den tjockaste delen blifva qvar- 

 staende och sedan, nar snon smalt, framtrada sasom skampalar, vitt- 

 nande om obegriplig dumhet och oforsvarlig lattja. Sannt ar visser- 

 ligen, att nagon fara for brist pa brannmaterial har knappt kan upp- 

 sta, da de maktigaste och vidstracktaste torf-lager finnas att tillga 

 (pa manga stallen har man afven fatt tillgripa detta amne), men att 

 genom denna skogarnes skofling och uthuggning klimatet niaste betyd- 

 ligt forsamras, ar lika klart, som att uagot skal, hvarfore innevanarne 



under gynnsamina sonirar, men da crhallns afven af dcm sa rika skordar, att en gan- 

 ska bctydlig export af dem till sodra Norge forsiggar. Tambsocn i Porsanger-fjorden 

 ar isynnerhet kand for sin rikedom pa dessa "Nordens drufvor." 



1) I en ej langesedan utkommeu Engelsk resebeskrifning bar jag visserligen sett 

 en planch ofver Wadsoe, der denna stad omgifVcs af granskogar, men att dessa hvar- 

 ken finnas eller nagonsin fuunits utom i artistens fantasi, vagar jag med bestamd- 

 hct pasta. 



