Bidrag till Svenska Stadsf6rfiittningens Historia. 129 



sina sysselsattningar fordrar ett narmare, till lokalen raer koncentre- 

 radt saralif, sa blir formen for dess upptradande i staten kom- 

 munal: fbljaktligen blir standslagen tillika en kommunallag, och sasora 

 sadan maste ban af oss foretradesvis betraktas. I denna mening fattad 

 utgor ban icke allenast en sammanfattning och ett afslutadt helt af 

 den foregaende utvecklingen, ban utgor i och genom denna betydelse 

 naturligtvis afven en grundval for den fbljande. Han blir saledes for 

 oss den naturliga utgangspunkten for den ofversigt af Svenska stads- 

 forfattningens historia intill 1619, vi nu begynna. Hela den langa 

 period, sora salunda begransas, ansluter sig till Stadslagen, och nagot 

 vasendtligen nytt uppslag forekommer derunder ej, nagot stort gemen- 

 samt steg pa utvecklingens bana utofver St.L. kan ej i forfattningen 

 sparas l ; : perioden utmarkes i allmanhetaf ett envist stillastaende. Detta 

 hindrar dock ej, att de mycket spridda och temligen fataliga kallorna 

 kunna innehalla flera intressanta enskiltheter rorande denna fraga, at- 

 skilliga lokala fortbildningar och modifikationer, hvilka tillsammantagna 

 blifva af mycken vigt och ofta innebara fron till den senare utvecklingen. 

 I foljd af denna kallornas beskafFenhet torde det vara tjenligast 

 att icke lerana en fortgaende framstallning af amnet under alia dess 

 sidor, utan fordela detsamma efter vissa allmanna synpunkter, hvilka 

 kunna uppvisas sasom de for amnet vasendtliga. Kommunen, sadan 

 han bor vara, i sitt normala skick, ar ett organ i en hogre enhet, ge- 

 noin hvilken allena han far sin ratta stallning, sin fornuftiga verksam- 

 hetskrets och sin fulla betydelse. Sadan framtrader kommunen, om 

 hau betraktas ur Statens synpunkt. Derjemte ar dock kommunen af- 

 ven en sjelfstandig personlighet, med bestamda andamal och en viss 

 yttre existens, och maste afven betraktas ur sin egen synpunkt. Der- 

 vid fastes uppma'rksamheten Torst vid de organer, som egentligen och 

 i hogsta mening skola representera kommunen och realisera hans an- 

 damal d. v. s. vid stadens styrelse. Men som dessa andamal aro till 

 sin natur privata och sedliga, sa blir kommunal-forvaltningen en ge- 

 mensam angelagenhet, deri alia kommunens berattigade medlem- 

 mar bora deltaga, med vissa inskrankningar och granser, hvilka staten 

 ur sin synpunkt maste faststalla. Malet for kommunalstyrelsens ut- 

 veckling ar saledes, att alia kommunens sjelfstandiga medlemmar di- 

 rekt eller indirekt sattas i tillfalle att utofva inflytande pa hans an- 

 gelagenheter, dock sa, att detta inflytande star i ett riktigt forhallande 

 till den egentliga styrelsemakten och ej forlamar det anseende och ef- 

 tertryck, hvarmed denna enhetens representant bor upptrada. Kom- 



1) Savida man ej som ett sadant vill rakna Tyskarnes uteslutande. 



