Bidrag till Svcnska StadsfOrfattningens Historia. 133 



igenom blef den senare mer leranad at sig sjelf, i det Fogdens delta- 

 gande vare sig i administrationen eller i rattskipningen blott sallan 

 kunde komma i fraga. Och derpa torde val staderna i de fiesta fall 

 foga hafva forlorat, atminstone under Medeltiden, medan Regeringens 

 kontroll ofver underordnade var slapp och hennes inflytande af foga 

 hojande beskaffenhet, sasora ofta blott anvandt for beredande af 

 inkomster. De personer, som i staderna voro hennes representanter, 

 atnjoto icke heller ett sadant anseende, att de i likhet med senare ti- 

 ders stathallare formadde pa ett kraftigare satt ingripa i stadsstyrelsen. 

 Deremot upptradde de ofta pa ett sraaaktigt och storande satt, som 

 bragte staden i harnesk mot dem, i det de gjorde intrang i privile- 

 gierna, "ryckte och kippade" till sig sakoren och forbrutet gods forr 

 an domen afkunnats o. s. v. T ). 



I nagra stbrre sta'der finner man Statsmakten infor kommuneu 

 representerad af flera personer: sa hafva t ex. bade slottsfogde och 

 stadsfogde deltagit i stadsstyrelsen 2 ). I Stockholm finner man i detta 

 afseende den storsta mangfalden bade till antal och benamningar. Under 

 1400-talet hb'r man omtalas Konungens Hofvidsman ofver Stockholm, 

 Capitaneus arcis et civitatis, Stadsfogde m? fl. Under Gustaf I och 

 hans soner besattes dessa tjenster pa olika satt: slott och stad ofver- 

 lemnades 1523 at en Slotts-Fogat eller Befallningsman, 1529 o. 1531, 

 1537 o. 38 i Slottslofven at flera Befallningsman och Fogdar, Erke- 

 djeknen i Upsala, ett R.Rad, de 4 Bo'gmastarne samt ett antal Rad- 

 man och borgare, 1542 at 3 ofverste Slottsrad och Stathallare 3 ), och 

 sedennera vid manga tillfallen at en eller flera Stathallare 4 ). Till och 

 med Borgmastare forekommer i Stockholm och annorstades bekladda 

 Fogdemakten u 5 ). De ofvannranmde tjenstemannen hafva ofta flera pa 

 en gang deltagit i Radets forhandlingar och domar, och utom dem 



1) Se t. ex. Lohman Arboga Kanning s. 148, Stockholms Privil. af 1529 och 1563. 

 Ofta heter det i Priv.brefven, att borgarne ma atnjuta vissa formaner "oqvalde och 

 ohindrade af var Fogde." I Abo utbrast 1498 en "opresning" mellan Fogden och 

 staden, som dock bilades genom en skriftlig forbindelse, ytterligare bekraftad a Rad- 

 stufvan infor Sten Sture, som drog Fogden till ansvar for hans beteende. Se Gronblad 

 Nya kallor till Finlauds Medeltids Hist. I, N:o 56, och sid. 172, n. 



2) Se t. ex. Gronblad a. st. N:is 56, 113. 



3) Stathallarne voro vanl. forordnade ofver bade slott, stad och Ian, stundom Of- 

 ver flera dylika pa en gang. 



4) Se Palmscholdska saml. Topogr. VII efter RRegistr. Stjernman Hofdinga- 

 minne. 



5) Se Elers Stockholm III, 1713; Wieselgren Ny Smalands Beskr. Ill, s. 3. 

 Palmsch. Top. VII. 



