1S4 C. T. Odlmcr. 



atskilliga andra i Slottslofven ! ). De vanligast fdrekommande och 

 Iftngre fram permanenta erabetena voro Stathallarens, Befalln.mannens 

 och Slottsfogdens, af hvilka atminstone den senare vanligen a Radstuf- 

 van tilltradde sitt embete. - - Det sager sig sjelft, att den Kungliga 

 myndigheten salunda representerad i Stockholm skulle upptrada med 

 ojemforligt storre anseende och eftcrtryck 2 ). 



Fran och med Gustaf I borjar en vigtig forandring intrada med 

 den Kungliga Fogaten. A ena sidan stalldes han ofverallt under stran- 

 gare kontroll fran Statsmaktens sida, steg derfore i anseende, samt 

 utrustades afven med flera nya rattigheter, jemte det att de forna nar- 

 mare bestamdes 3 ). Men a andra sidan borjade hans judiciella myn- 

 dighet, hans deltagande i domar, att alltmer aftaga och komma ur bruk. 

 Detta lag i sakens natur, sasnart kommunens forhallande till staten 

 borjade klarare inses, och man fann, att den jurisdiktion, som man till- 

 erkant kommunen i och for sig, blott var en yttring af statsmakten 

 eller Konungens rattskipning, att saledes Radet i staderna afven domde 

 a dennes vagnar och ej behofde en sarskilt Konungens representant 

 vid sin sida. I somliga stader blef namnda forhallanden en foljd af 

 Fogdens aflagsenhet och n"ans delade verksamhet. Redan under 1400- 

 talet befinnas ofta dombref utfardade blott af Radet eller ock "med Fo- 

 gatens samtycke och narvaro" 4 ), och i Stockhloms Priv. 1529 bemyndigas 

 Radet att sitta till ratta afven om Fogaten uteblifver. Da forbud 

 utfardades for landets fogdar att blanda sig i Domarebefattningar, sa 

 borjade smaningom afven stadernas Rad att upptrada med ansprak ' 

 pa samma sjelfstandighet. Emellertid drojde det lange, innan grund- 

 satsen gjort sig allmannt gallande i praxis och slutligen afven i lag 

 stadfastades. I Gustaf I:s, Erik XIV:s och Johan IILs Instruktioner 

 for Fogdar och Befallningsman heter det rorande staderna blott, att de 

 skola hafva tillsyn ofver tullens och tiondens utgorande, landskop o. 

 s. v. *), och efter Borgerskapets 1614 gjorda begaran om upphafvande 



1) Ex. hos Palmsch. 1. c. , Elcrs a. st. 



2) Man finncr pa 1520-talet Fogden upptrada med stor myndighet i domstolen: 

 sa berattas det flera ganger i Protokollen att "mene radet stod upp och bad Fogden 

 ofverse med den anklagade for den gangen." I Fogdcstugan infann sig ofta Radet 

 till ransakningar. Se Olai Petri Tankebok tryckt af Ekdahl Christiern Us Arkiv (IV 

 p. 1430, 1435, 1440 m. 6.). 



3) Sa skulle Befalln.mannen hafva tillsyn Ofver alia stadens utgifter (Sthms Ordin. 

 1557, Kbr. 1598, 1602), uppsigt Ofver alia framlingar i staden (Sthms Statut. 1570 

 28), i samrad med dem skulle alia stadgar och fOrordningar utfardas (Kbr. till Sthnw 

 Rad 1573 o. 1578) o. 8. v. 



4) Se t ex. Wangstelius Disp. de Thorshalla 1782 p. 8. 



5) Saml. af Instruct for Landtregeringcn s. 138. 



