Bidrag till Svenska StadsfQrfattningcns Historia. 135 



af Befall n in gsmannens domsratt blef lydelsen i Gustaf Adolfs aldsta 

 Stathallare-Instruktioner af 1616 den, att Stathallaren skulle som 

 oftast vid vigtiga saker vara tillstddes pa Radstufvan och halla hand 

 ofver att de doraar, som der af kunnades, matte hafva sin exekution J ). 

 Fragan var harigenotn icke afgjord, utan lemnad in suspense, men man 

 ser, att Fogdemakten alltmer tenderade till att blifva en blott kon- 

 trollerande och exeqverande myndighet. 



I borjan af 1400-taIet finner man benamningen Byfogde framtrada 

 i ofFentliga handlingar 2 ), och langre fram forekomma Byfogdar i fler- 

 talet af Sveriges stader. Hvilken var da skillnaden mellan denne och 

 den Kongl. Fogaten? I ett Kbr. till Enkoping 1413 heter det: "vi 

 hafve unnt dem af E., att de mage valja en af deras borgare till de- 

 ras Byfougte, med all rattighet som Byfougten bor uppa vara vagna, 

 hvilken oss och ingen annan skall rakenskap gora af det han uppbar 

 uppa vara vagna" 3 ). Sa medgifves det afven at Westerviks borgare 

 1421, "att de mage sjelfve kesa sig en af deras Byaman till Byfogotha", 

 till Konungens stadfastelse 4 ). Samma rattighet tillerkannes Norrko- 

 pings stad 1442 5 ); deremot skulle i Raumo stad enl. Kbr. 1444 Bi- 

 skopen och Befalln.mannen i Abo tillsatta en Byfogat, ''som var skatt, 

 sakore och ranta deraf uppbara skall och oss der goda redo fore gora" 6 ). 

 Att nu Byfogden i allmanhet ej kan vara densamme som den Kongl- 

 Fogaten 7 ), synes folja dels af hans uteslutande befattning med kro- 

 nans inkomster, dels deraf att Byfogden vanligen namnes efter Borg- 

 mastare och Radman 8 ). Jemfora vi ytterligare Stockholms Priv. af 

 1436, der det heter, att om Byfougten, som eljest skulle tillsattas af 

 Befallningsmannen och Radet, forsummar sin skyldighet att sitta i ratten 

 "med radeno", eger Fogden eller i sista hand Radet, att satta en an- 

 nan i hans stad, sa synes det oss sannolikast, att den lagre Fogaten, 



1) Anf. Saml. : Instr. f. Stath. i Kexholm, Abo o. Kalmar ss. 94, 99, 105 6. 



2) Redan 1403 forekommer namnet i ett kOpebref fran Jonkoping. H. Sk. H. 

 XXXn, s. 423. 



3) Enebom de Enekopia p. 46 n. 



4) Siwers Westerviks Hist. o. Beskr. s. 15, 16. 



5) Sundelius NorrkOpings Minne s. 23 o. 455. 



6) Mellenius Hist. Afh. om Raumo, Abo 1770 s. 9. 



7) I nagra bref foranleder dock lydelsen till en sadan formodan: se Gr6nblad a. 

 st N:o 173, Kbr. till Upsala af 1514 (Stadens Privilegiibok). Priv. f. Abo 1525. 



8) "Vi Borgmast. Byfogoth och Radh" i Norrkoping 1417, d:o i Upsala 1444; 

 "Jag Nils Sture helsar eder alia Borgmast. Radm. Byfogot m. m. i Arboga KSpstad" 

 1484. Jmfr. Graffman de Strengnesia 1768 Bil. L.; Handl. Sk. Hist. XXXII (Kbr. 

 till Jonkoping af 1521 o. 1529), Hadorph Bih. till RimKrOn. ss. 299, 326. 



