136 C. T. Odhner. 



som skulle fdresta underratten, blifvit kallad ] ) Byfogde 5). Men da 

 dessa underratter aldrig blefvo inforda i en stor del stader, sa ofver- 

 gick ban der till att blifva uppbordsman fb'rst a Konungens, sedan 

 afven a stadens vagnar och framtrader under 1500-talet allestades 

 som en stadens embetsman med olika funktioner pa olika stallen, an 

 sasom blott uppbordsman ocb exekutor, an tillika sasom bisittare dels 

 i underratten , dels afven i Radstuguratten 3 ), an skulle ban , som det 

 det beter i Wimmerby Priv. 1604, "hafva makt med Radets tillbjelp 

 att antasta hvem som sig emot lag ocb rattvisan fb'rbryter ocb i sta- 

 dens fangelse i fdrvaring taga, intill lag ocb dom derofver gangen ar." 

 Afven i Stockholm finner man i Embetsbockerna 4 ) fran slutet af 

 1500- och borjan af 1600-talet omnamnde 2 "Rettefogdar", som der 

 voro nagot likartadt med de i Wisby St.L. forekommande 2 Fogdarne, 

 hvilka dels voro domare i underratten, dels utofvade den exekutiva 

 myndigheten 5 ). 



Fran Fogdens ocb Radets dom vadjades under Konungens egen, 

 hvilken afdomdes dels vid de ordinarie Rafstetingen , dels vid de sar- 

 skilta, i staderna 2 ganger om aret forekommande 6 ). Ofta hande ock 

 i dessa tider af enkla former, att den klagande vande sig till Konun- 

 gen personligen, hvilken i thy fall stundom afgjorde malet genast, 

 stundom anbefallte ny ransakning, stundom ater forordnade ett Ratta re- 

 ting till malets utredande och afdomande 7 ). Det var icke heller ovan- 

 ligt, att klagomal framfordes till Konungen direkte, med forbigaende 

 af alia underratter, och att Radet blott erholl befallning om verk- 

 stallande af sadana domar. 



1) Namuct Byfogde bar sannolikt uppkommit till skillnad fran den hftgre Foga- 

 ten, som vanligen tillika var Slotts- eller Haradsfogde. Namnet kan val afven hafva 

 kommit fran Danmark, ehum Byfogden der innehade samma befattning, som Konun- 

 gens Fogat hos oss: jmfr Jacobsen Det Danske Kiobstadvaeseu i 16:de Aarh. (i Mol- 

 bechs Hist. Tidskr. V, s. 69 ff.). 



2) Analogier harfor finnns i de Skanska staderna: sa blef i MalmO, Cimbris- 

 hamn m. fl. Byfogden afven prases i underratten: se Colling de jure Sculteti Disp. 

 Lund. 1760 p. 8: Holmstrom de Cimbrishamnia 1757 p. 32. 



3) Se Upsala Tftnkebocker, Sandelius a. st. a. 455; Wimmerby Priv. 1604 10 

 (se Kastman de Wimmerbya Disp. Ups. 1747 p. 9 13). 



4) A Stockholms RadhusArkiv. 



5) Wisby StL- (Sehlyters uppl.) II, 12; IH, II, 4. 



6) KpmlB. XXX. Se lEngre fram. 



7) Ex. pa ett sadant i Arboga 1460 se Lohman a. st s. 48, n. OrdfCrande var 

 Marskcn, bisittare Kon:s Kammarmastare , 2 Riddare, 1 VEpnare och 1 H&radsh6fding 

 samt "Dandemftn ocb Dandcewena flera." 



