Bidrag till Svenska StadsfOrfattningens Historia. 189 



enligt RRadets uppgift tredjeparten af dem lago ode J ). Fb'rklarings- 

 grunden haraf ligger i den planlbshet och brist pa sammanhang, som 

 utmarker Johans fiesta regeringsatgarder, bans mani att reglementera 

 i smasaker, under det ban lat det stora hela forfalla. Hans fiesta 

 stadsprivil. aro mycket vidlyftiga och detaljerade 2 ), hvilket lorut en- 

 dast varit fallet med Stockholras, ocb innehalla, utom upprepningar 

 af garala stadgar, skarpta prohibitivatgarder, fb'rbud mot valdgastning 

 och andra b'fliga valdsamheter, narmare bestammelser om utgb'rande af 

 borgerlig tunga o. s. v. Dessutora utmarka de sig for en synnerlig 

 frikostighet pa donationer och skattefriheter, samt for ett stort nit for 

 stadernas yttre hallning, deras forskonande med prydliga bus o.s. v. 3 ). 

 Afven ban bar utfardat sarskilta Statuter for Stockholms stad 1570 

 (i 41 pktr), af ungefar enahanda innehall med Privil. 4 ). Hertig 

 Johan af Ostergbtland visade i detta som i flera andra fall mycken 

 likhet med fadren: manga ord men foga resultat 5 ). Handlingen ar sa 

 mycket mer framstaende i Carl IX:s atgarder: afven ban bar bade 

 sasom Hertig och som Konung utfardat ett stort antal, till en del 

 vidlyftiga, privilegiibref for stader, hvari ban fornamligast sysselsatter 

 sig med att ordna handtverksforhallandena efter den strangaste prohi- 

 bitism 6 ) och att fran staderna utestanga dels framlingar, dels andra 

 samhallsklasser och isynnerhet fralset. Till dessa punkter aterkomma vi 

 langre ned. Flera bland Carl IX:s Privilegier inneballa afven nya bestam- 

 melser rorande stadernas forfattningsfb'rhallanden: de synas ga ut pa 

 att bereda storre inflytande dels at den kungliga makten, dels at me- 

 nigheten i staderna 7 ). Synnerlig uppmarksamhet fortjena de for Go- 

 teborg 1607 utfardade fundationsprivilegier, hvilka vi dock arna be- 

 handla i sammanbang med nasta period, da de i hufvudsaken ofver- 



1) Geijer Sv. Folkets Hist. (Orebrouppl.) II, s. 285. 



2) Vi anfora som ex. i detta fall bans Priv. for Stockholm af '% 1570, f5r 

 Upsala 1570, for LinkOping 1571, for Norrkoping och SOderkoping 1572, f6r We- 

 steras 1587. 



3) Se anf. Stadsprivil.: 12 frihetsar forunnas "dock med sadant besked, att de 

 skole uti hvar gard uppbygga sig till det minsta ett stenhus utmed gaturne, 3 vam'n- 

 gar hOgt", eller atminstone "Standelvcrkshus" murade utat gatan. Anspraken inskrank- 

 tes sedermera (se Kbr. till staderna 22 / 6 1584 RRegistr.) till "skone trahus tegeltackte 

 och malade med kopparrok." 



4) Nordinska Saml. Hist. U. Sv. De foreskrifva afven nagra nya (lagre) Embetsman 

 for staden ( 23, 24), nya best. ang. Gasters rattigheter och uppsigten ofver dem ( 15, 28). 



5) Se t. ex. Priv. for Norrkoping af 1609 och 1613, jemforda med Hallenberg. 



6) Med slutna skran och bestamdt antal handtverkare for hvar stad, se t. ex. Priv. 

 for Wimmerby af 1604, for Trosa och Ula af 1610, Stiernman ss. 261, 287, 346, 519. 



7) Se Wimmerby Priv. 1604 10,Projektprivil. for Fahlun och Sala 1609,jfrs. 152. 



