140 C. T. Odhncr. 



ensstamma med Gustaf Adolfs Priv. af 1621. Carl IX bar i denna 

 gren af styrelsen, sora i manga andra, varit en foregangare till Gustaf 

 Adolf. 



Det var icke blott genom privilegier och frihetsbref som Konun- 

 garne stodo i kommunikation med staderna och deras styrelse: man 

 finner, isynnerbet fran 1500-talet en stor mangd till staderna utfar- 

 dade Konungabref rorande alia mqjliga arenden: an tillhora de det 

 politiska omradet, innehallande uppmaningar till trobet, tacksagelser 

 for visadt nit, tillkannagifvandeu af fattade beslut eller andra marke- 

 liga handelser 1 ), kallelser till allmanna moten o. s. v., an aro de af 

 ekonomisk natur sasom qvittenser, anvisningar, utskrifningar af garder 

 eller anmodanden om bjelp, an anga de rattvisans skipande eller exe- 

 qverande, ocb befalla mals upptagande, tvisters afgorande eller skul- 

 ders utkrafvande m. m. Konungarnes personliga beroring med stader- 

 nas myndigheter var naturligtvis sallsynt, om man undantager Stock- 

 holm, der man under aldre tider ofta finner dem upptrada i forhand- 

 lingar med Radet eller mpnigheten. Sa holl Gustaf I 1525 "men" med 

 borgerskapet a S:t Gertruds gillestufva 2 ), dit afven Carl Knutsson och 

 Sturarne flere ganger sammankallat menigheten 3 ); pa Radhuset infann 

 ban sig 1524 till onda ryktens och stamplingars fi3rekommande, vidare 

 1527, da Radet i bans narvaro upprattade forslag pa 3 personer, af hvilka 

 ban utnamnde en till Borgnmstare 4 ), och 1529, da ban sporde Radet 

 om dess mening angaende de upproriska Herrarne och erholl dess 

 trohetsforsakring 5 ) o. s. v. Pa samma satt bar afven Carl IX flera 

 ganger tradt i omedelbar beroring med stadsstyrelserna, dels i Hertig- 

 domets stader, dels i Stockholm. Stundom lato Konungarne for Stock- 

 holms Rad tillkannagifva sin vilja genom utskickade RiksRad, hvilka 

 ofta befinnas hafva deltagit saval i administration som i domstols- 

 forhandlingar 6 ). 



De Svenska staderna voro som vi sett fran borjan omedelbart Kung- 

 liga, i ocb med detsamma de tradt ur landsrattens omrade: deras rattig- 

 heter voro ej sasom i Tyskland och annorstades grundade pa en and- 



1) Sc t. ex. bref i Upsala Priv.bok, i JOnkOpings Radhusarkiv, m. fl. 



2) Ekdahl a. at. s. 1435. 



3) Se t ex. Hadorph Bih. t. RimKrOn. 8. 211 m. fl. 



4) Elers Stockholm I, s. 89 efter Olai Petri T. B. Ett dylikt ingrcpp i Ra- 

 deta fria val har afven under denna period flera ganger forekommit: hRrom mera langre 

 fram. 



5) Ekdahl a. st s. 1448-9. 



6) D:o BS. 1434, 1449. Ex. i mangd anf. af Palmsch. Top. VII. 



