Geometr. Kalkyl. 81 



hvilket innebar en bfvergang fran (R p \ :s till Ir \:s grundbestamnin- 



' T p t 



gar. Pa samma satt kunna vi uti en likhet ofverga fran en geome- 

 trisk qvantitets till en annan geometrisk qvantitets grundbestamningar 

 och i allmanhet till hvilka nya grundbestamningar som heist. Sasom 

 ett fullstandigare exempel an (1) anfora vi: 



hvilken likhet vi kunna bringa till formen 



Med anvandande af (2) kunna vi i stallet for (7) satta: 



, ' ' '' 



* (y 



' U 



hvarigenom vi saledes ofvergatt fran J2,, T :s till / :s grund- 



In + /V wi + w 



w w 



!J !! 



bestamningar. Vi skola framdeles i N:o 13 genom exempel narmare 

 belysa betydelsen af (6) afvensom af dess forandrade form i (7) och (8). 



IV. Emedan hvarje reduktion till nytt plan och ny grundriktning, 

 verkstalld pa en geometrisk qvantitet, som ar = 0, icke kan gora 

 honom till annat an =0, sa finna vi med stod af N:o 2 II saint 

 N:o 12 (2): 



(r + r , \ = (r \ + (r \ =0 



\ P P + K). \ PL \ P+n)^ 



u t t 



1 . (r + r 1 = 1 (r \ + I . fr \=0 



p, \p^ p + n) p,'\p) f p, '( p + n) 



t t t 



och sasom ett enskildt fall af den sednare likheten: 



+ r =0, 



m+n m+(n+n~) 



<U OJ 



hvilka likheter bestyrka riktigheten af N:o 10 (19) och (31). 



