120 C. T. Odhncr. 



under Medeltiden blott var en fixering af g.allande rattsforhallanden , 

 sa blef det hiir blott fraga om att afpassa lagstadgandena efter de i 

 staderna sedan lange herrskande sedvanjorna. Nagon administration i 

 egentlig mening forekom val annu ej, men de fb'rsta sparen af en sa- 

 dan maste naturligtvis tidigt visa sig inom folkrikare och nannare 

 slutna samhiillen, der vissa gemensamma angelagenheter blott af na- 

 gra fa kunna bestyras och derfore ordningsman maste utses till deras 

 forrattande. Dessa voro dock ingenting annat an vanliga medborgare, 

 utan nagon egentlig och stadgad embetsmyndighet 1 ). 



Vi se haraf, att vara stader, liksom vara b'friga fria kommunal- 

 samfund, i borjan framtradde med stark demokratisk hallning. Ko- 

 nungamakten torde annu fb'ga befattat sig med staderna: lion var vid 

 denna tiden for mycket i sin linda, for litet medveten om sitt mal for 

 att aktgifva pa stadsvasendet eller ifra for dess utveckling. For b'frigt 

 fin nor man icke pa regentlangden fore Birger Jarl nagon egentlig or- 

 ganiserande tbrmaga. Det ar val icke otankbart, att en och annan 

 Biskop vidtagit nagra atgarder for sin stiftsstads fdrkofran eller till 

 och med meddelat honom vissa privilegier, men man kan derom blott 

 framstalla gissningar. Ej heller har veterligen nagon Svensk regent 

 tore Birger Jarl egnat staderna och deras naringar nagon synnerlig 

 uppmarksamhet. Fogdemakten framtradde fo'rst vid denna tid 2 ) i 

 Svenska staderna, under det i de Norska Konungens Fogdar eller 

 Gjaldkere omtalas redan under Sigurd Jorsalafarer 3 ), och i Sverige 

 ar det forst omkring ar 1250, som vissa stader i offentliga handlingar 

 forekomma under den utmarkande benamningen civitates, villa? foren- 

 ses 4 ). Dermed menades utan tvifvel sadane stader, hvilka redan lange 

 utgjort sjelfstandiga samhallen med egna rattssedvanjor 5 ), som visser- 

 ligen i det hela ofverensstamde med landsratten, men i foljd af vissa 



1) Har fOrtjenar anna&rkas, att afven i LQbeck Kadet i borjan upptrSdcr under 

 den ansprakslQsa benamningen cives lubicenses. Consnles forekomnier der ej fOrr an 

 1201: Frensdorff a. st. B. 41. 



2) Detta embete omnamnes ej uttryckligen i nrknnderna furr an sista dccenniet 

 af 1200-talet, men da det i BjarkOallatten omtalas sasom forut befintligt, kan man 

 val vaga hanfora dess nppkomst till medlct af seklet. 



3) Munch a. st. II, a. 990. 



4) Se Dipl. Sv. Nns 376, 404, 600, 611, 989 m. fl. Ang. dessa bada latinska 

 benamningar se F6rs Bidrag till Svenska stadernas och Borgarestandcts Ilistoria 

 s. 16, n. 



5) Att sa verkligen var fallet, kan man afven slata af senare handlingar fran 

 slutet af 1200- och borjan af 1300-talct, der det talas om gamla rattsprivilegier, con- 

 svetudincs approbato; o. s. v. Sc Dipl. Sv. 3019, 3126 m. fl. 



