122 C. T. Odhncr. 



Radet flerstadcs omnamnes sasora edgardsnlimnd 1 ), alldeles som med 

 landsrattens namnd var fallet, sarat att man anna 1349 (i Jonkoping) 

 finner den domande och administrerande myndigheten skilda och den 

 forra representerad af en namnd 2 ), sa synes man ha fulla skal att 

 antaga, det stadsdomstolen till en borjan var organiserad efter Svenskt 

 mSnster, hvilket pa sina stallen torde fortfarit anda till Allm. St.L:s 

 utfardande; det Tyska inflytandet bar saledes forst modifierat och slut- 

 ligen (i St.L.) nastan omdanat detta rattsvasende. Haraf blir dock 

 en fbljd, att ett ursprungligen Svenskt element ingick sasom bidra- 

 gande i Radets bildning 3 ). 



Det Tyska elementet infordes smaningom af Hanseaterna. Den 

 Liibska ratten var vid denna tid i det narmaste fardigbildad och hade 

 blifvit antagen i de fiesta Ostersjostader, Rostock, Wismar, Stralsund, 

 Wisby m. fl. och afven i Hamburg var han hufvudsakligen gallande. 

 Hvad var da naturligare, an att han afven begynte stracka sitt in- 

 flytande till de Svenska sjostaderna, i hvilka hastigt ett stort antal 

 Tyskar fingo insteg, medtorande Tyska grundsatser och rattssedvanjor? 

 Snart far man afven fran vara stader hora talas om advocatus, magi- 

 ster burgensis, consules och communitas civium, benamningar alia ham- 

 tade fran Tyskland 4 ). Den i de Tyska staderna numera herrskande 

 friheten och oberoendet af all ofverordnad myndighet lat af manga 

 skal ej fortplanta sig pa Svensk jord: oafsedt vara staders obetydlig- 

 het, var centralisationen hos oss annu i stigande, medan hon i Tysk- 

 land snart sagdt hade upphort att verka. Harigenom tick stadsforfatt- 

 ningens utveckling i Sverige en helt annan riktning och gang an i 

 monsterstaderna. I dessa utgjorde Fogdemakten utgangspunkten och 

 hafstangen for vinnande af egen jurisdiktion, i borjan sekunderad af 

 en i alia arender deltagande menighet: fran 1200 begynte bada dessa 

 makters inflytande att alltmer aftaga, for att lemna ruin at ett Aristo- 

 kratiskt, allt centraliserande Rad. Ett sadant blef visserligen efter 

 Tyskt monster afven i de Svenska staderna innattadt, men pa samina 

 gang vaxte Konungamaktens inflytande pa staderna, hvarjemte det 

 demokratiska elementet aldrig utplanades, utan stadse fortiefde for 

 att langre fram ytterligare utbildas. 



De urkunder, vi hafva att tillga, omtala ej nagot Rad i staderna 



1) BJ.K. (Schlytcrs njipl.) fl. 12, 14. 



2) se sid. 126. 



3) .1 in IV fOrhallandet mcd den Anglosnchsiska vittnesnamndcn , hvarnr Radct i de 

 Engelska st&dcrna mOjligcn uppkommit: Lnppenbcrg a. st. I, s. 615. 



4) Jmfr Frenadorff a. St. s. 85 och Hegel Geschichte der Stadteverfassung von 

 Italicn II, 8. 416 ff. 



