Bidrag till Svcnska Stadsforfattningens Historia. 123 



sasom en fast och stadgad myndighet forr an 1288, da Magnus Lad u- 

 las tillstadde Jonkopings innevanare "att utvalja sig 12 man i staden, 

 hvilka kallas Radman, efter hvilkas rad och forsyn all staden sig efter 

 ratta skall." Nya skulle utvaljas hvarje ar, och dessemellan ingen 

 afsattas, "utan det ske kan genom var fdrsyn." Radets funktion var 

 blott en lagre politi-myndighet, med skyldighet att halla hand ofver 

 ordningen i staden samt att fasttaga och fangsla brottslingar 1 ). Ehuru, 

 som torut ar namndt, dylika ordningsman enligt sakens natur redan 

 tidigt blifvit valda af stadsinnevanarne, sa torde dock val utlandska 

 monster hafva foresvafvat Konungen, da han salunda upprattade ett 

 sarskilt af Statsmakten beroende och bemyndigadt Rad, med bestamda 

 skyldigheter. Har hafva vi mahanda forsta uppslaget till det Tyska 

 Stadsrad, som vi finna fardigbildadt i St.L. Med denna politi-myn- 

 dighet, hvilken ofverallt i Tyskland var Radets utgangspunkt och forsta 

 befattning, forenade sig snart en viss lagre jurisdiktion, som blef ett 

 nodvandigt supplement till den forstnamnda: af Radets befattning med 

 stadens utskylder och jordomrade foljde snart skyldigheten att utfarda 

 fastebref, slita egendomstvister 2 ) o. s. v. Slutligen borjade pa flera 

 stallen hela jurisdiktionen b'fverlatas at Radet, i det att den Svenska 

 domstolsnamnden smaningom b'fvergick till ett Tyskt i all dom del- 

 tagande rattskollegium. Och som detta fb'rst framtrader i Bjarkoa- 

 ratten, var det ett vigtigt steg i stadernas utvecklingsgang som togs, 

 da i sammanhang med landskapslagarnes ofverseende och ordnande 

 afven en revision kom till stand af de olika stadssedvanjorna, hvars 

 frukt blef den s. k. Bjarkoaratten. 



Sannolikt har denne ej blifvit utarbetad forr an vid Uplandslagens 

 utfardande 3 ), ty det var efter landslagen som stadsratten maste lam- 

 pas. Dervid har man foretagit sig att forst uppsatta en dylik for 

 Stockholms stad sasom den mest betydande, for att sedermera gora 

 behofliga forandringar och tillagg, da densamma skulle tillampas for 

 andra landskapers stader. Att Stockholms stadsvasende lades till 

 grund och togs till monster, ar latt forklarligt dels deraf att de for 

 kopstaderna karakteristiska forhallanden der uppnatt den hogsta ut- 

 bildning, dels deraf att Stockholm numer var Konungens residens och 

 derfore lag honom narmast om hjertat. Mellertid har denna lag icke 

 blifvit allmant gallande i Sveriges stader, ehura visserligen hans stad- 



i; Dipl. Sv. 3019. 



2) Ex. fran Soderkoping 1293, Stockholm 1296 Dipl. Sv. 1092, 1179. 



3) Schlytcr foret. till Bj.B. pp. XXXII XXXVII. Harmed bor jemforas for- 

 hallandet med den Norska Bjarkorattcns nyare upplaga af 1276: Munch a. st. IV, s. 570. 



