Bidrag till Svenska StadsfGrfattningens Historia. 125 



ett sadant satt, att de synas allenast varit ordforande utan nagon 

 sarskilt myndighet dessutom f ). Radets antal bar varit teraligen stort, 

 ty det talas i Bj.R. om en sarskilt ur Radet depaterad namnd af 12 

 Radman 2 ). Det upptrader merandels sasom med Fogden fdrenadt i 

 en enda korporation. Af de knappa antydningarne kan man sluta, 

 att Fogde och Rad innehade bade en domande och en administrerande 

 myndighet. Den forra utofvades "i sitisendi rabi", sannolikt blott pa 

 de allmanna byathingen eller byamoten 3 ), der afven uppbud a gardar 

 skedde, fastebref utfardades m. m. Men som landsratten annu ej for- 

 lorat sitt fotfaste inom staderna, finner man, att Radet, ehuru i vissa 

 fall utgorande ett domarekollegium ungefar sadant som de i nagra 

 Tyska stader forekommande Schoffen, dock i andra mal annu upp- 

 tradt sasom Namnd bade i dulsmal och namndamal 4 ). I vissa sva- 

 rare kriminalmal voro nemligen blott Radman fullgiltiga varjesman, 

 eljest anvandes dertill en sex- eller tolf-mannanamnd af byaman 5 ). 

 Att den egna jurisdiktionen annu var i sin utbildning, finner man af 

 de oformliga och obestamda stadgandena om vad, hvilket kunde ske 

 bade under annan kopstad och under biskopens eller annan skrifven 

 rait 6 ). Man synes ej ratt veta, hvart den nya domstolen bor han- 

 foras. Flera fran landsratten afvikande lagstadganden maste naturligt- 

 vis fdrekomma: sa voro t. ex. arfs- och egendoms-fdrhallandena i sta- 

 den af annan beskaffenhet an pa landet 7 ) straffbestammelserna for 

 hvarjehanda fdrbrytelser maste i foljd af det narmare umganget och 

 de okade frestelserna skarpas o. s. v. Den administrativa funktionen 

 framhalles lika knapphandigt: Fogde och Rad skulle hafva uppsigt 

 ofver brobyggnader och renhallning 8 ), ofver vinhandel, matt och vigt 9 ). 



ratten (fader till den Liibska, fran medlet af 1100-talet), vidare sasom tillfallig be- 

 fattning i de Schwerinska stadsratterna (bGrjan af 1200-talet), men af de med Lubsk 

 ratt forsedde staderna voro vid Bj.R:s utfardande blott Lubeck och Hamburg i besitt- 

 ning deraf. Se Hegel Stadteverfassung II, s. 445, 455; och Frensdorff a. st. s. 85. 

 I de Danska staderna forekommer det ej f6rr an efter medlet af 1300-talet: Kolderup 

 Rosenvinge Dansk Retshistorie I, s. 103. 



1) Hvilket afven visar sig af flora urkunder i Dipl. Sv. Deras enda foretrade 

 var storre andel af vissa boter fl. 21. Afven Fogaten atnjfit samma forman fl. 14, 21, 



2; Bj.R. fl. 12. 



3) D:o fl. 1, 21, 22. Afven "Rastudwa" forekommer, fl. 22. 



4) Bj.R. fl. 12, 14. Ang. ofvannamnda mal se Schlyter Jurid. Afhandl. s. 215. 



5) D:o fl. 3, 11 14, 38. 



6) D:o fl. 4, 7. 



7) Bj.R. fl. 24, 25. 



8) D:o fl. 41. 



9) D:o fl. 38. 



