126 C. T. Odhner. 



De voro forsedda med underordnade bitrliden och voro genora htfgre 

 viten skyddade for missfirmande *). For sin tjenst atnjoto de ingen 

 annan forman an en viss andel af boterna a ). Fastan nu koncen- 

 trerandet af en sa vidstrackt myndighet hos Fogden och Radet inne- 

 bar ett stort steg i Aristokratisk rigtning, och detta drag mojligen blef 

 ytterligare utbildadt i de storre staderna vid kusten, som lattare mot- 

 togo impulser fran de numer aristokratiskt organiserade Ltibska sta- 

 derna, sa har dock utan tvifvel menigheterna fortfarande utofvat ett 

 stort inflytande pa de fiesta stallen, hvilket afven antydes i BjR. 



Samma obestamdhet och dunkelhet, sora fir ett utraarkande drag 

 for Bjarkoarattens stadsforfattning, herrskar afven rorande detta amne 

 i alia offentliga handlingar under foljande halfsekel anda till St.L. ut- 

 gifvande. De slutsatser som kunna dragas af de spridda urkunder, 

 sora finnas qvar, aro i korthet foljande. I foljd af Tyskarnes va- 

 xande inflytande och smaningom vunna insteg i alia betydligare stads- 

 samhallen, traffar man nu raer ofverallt en bestamd kommunalmyn- 

 dighet, ehuru pa olika satt framtradande pa olika stallen. Fogden och 

 Radet forekomma ot'tast, nagongang Borgmastare och universitas civium : 

 ofta felas nagon eller nagra af dessa 3 ). I Jonkoping finner man ar 

 1349 en ganska egendomlig organisation: en kungl. forordning for denna 

 stad foreskrifver, att vissa boter skulle utkrafvas af Tolfmannen (de 

 af Magnus Ladulas anbefallte 12 Radmannen?), Fogden, utsedde man 

 af borgarne samt 2 palitlige man af Konungens storre namnd 4 ). Det 

 kan sattas i fraga, om med den senare verkligen menas rafste- 

 tingsnamnden eller om denned betecknas stadens sarskilta domstols- 

 namnd, hvilken fatt heta Kungl ig pa den grund, att staderna nu 

 mer voro underkastade Konungens speciella uppsigt Gillevasendet, 

 som under samma tiderymd genom Tyskarne borjade utbildas i Sve- 

 rige, har dock ej lemnat nagra spar efter sig i den egentliga stads- 



1) Bj.R. fl. 11, 12, 21. 



2) Af dessa tillfOll en del stndcn: fl. 14, 21. Stadens ffirnamstn inkonist var 

 val eljest den redan fran 1276 omnanmda byargfilden, sannolikt sauima palaga, som 

 det sedan fdrekommande skottet. 



3) Sa linn IT man i LinkOping 1300 universitns civium, 1303 advocatus et con- 

 sules, 1307 blott consnles sasoni den lagliga myndigheten (D. S. 1322, 1386, 1532). 

 Detta kan salunda fOrklaras att, da de juridiska fonnerna annu voro i hOg grad svaf- 

 vande, en del af stadsstyrelsen utfardat dokumenter med samma kraft och verkan som 

 lians plenum. Fogatembetet har stundom utOfvats af flera for samma stad (D. S. 

 3026), stundom af en enda gcmensamt for flora stadcr. (For Stockholm och EnkO- 

 ping 1327, se PeringskCld Monum Upl. p. 71, 73.) 



4) Handl. Skand. Hist XXXII, S. 373. 



