58 G. Dillnor, 



subnormal med T, 5^, N och S n , samt kurvan r :s namnde linier 

 med I 7 ', S', JV" och S' n , sa erhalla vi pa grund af (75): 



V '- ir* " V / . ,/* ,76, 



2" " A" " JV T/ " S' "~ * ~ 



10. 



Geometriska qvantiteters reduktion till nytt plan, 



O m v * ^ a en P un ^ ^ i stt plan o^d J5', 

 sa kan den enligt foregaende bestammas till 

 sitt lage i delta plan af en geometrisk qvan- 

 titet r , sa snart dess origo o , enhet o a och 



grundriktning o A aro gifna. Likaledes kunna 

 vi bestamma en punkt C, \ ett annat plan 

 o A B medelst en geometrisk qvantitet t. ex. 

 Q , sa snart vi ha hans tre grundbestamnin- 



gar: origo, enhet och grundriktning gifna. Oin vi kanna forhallandet 

 mellan dessa qvantiteters nyssnamda grundbestamningar, sa kan likval 

 mgen jemforelse mellan qvantiteterna sjelfva ega rum, innan vi kanna 

 det inbordes laget af deras plan. For att kunna bestamma detta lage, 

 fa vi till en borjan forutsatta origo, enhet och grundriktning lika hos 

 qvantiteter i det ena och andra planet. Utga vi derfore fran planet 

 oAB sasom vart pa forhand faststallda plan, hvartill vi vilja han- 

 f6ra vara punkter, sa ar punkten C i planet o A B' fullt bestamd till 

 sitt lage genom genom geometriske qvantiteten: 



der r betecknar en storlek med sin riktning i planet o A B' och t 



den vinkel, som detta plan bildar med vart faststallda plan oAB, 

 och hvilken vi derfore kalla planvirikel. Punkten C \ planet o A B' 

 kan saledes nu jemforas till sitt lage med en punkt C, i planet oAB. 

 Vi kalla planet o A B' \ hvari qvantiteten r ligger, for hans eget eller 



