Bidrag till Svenska StadsfOrfattningens Historia. 143 



doma af lydelsen i flera stadsprivilegier fran 1400-talet skulle man 

 fb'rmoda, att flera stader egde sina sarskilta stadsratter. Sa talas 

 redan 1384 i ett K. bref om Norrkb'pings bok och stadsratt *), 1403 

 forunnas stadsratt at Wiborg, "apter thy som stadzboghen j Upsalom 

 utwyser" 2 ), och 1444 at Raumo med atnjutande af den lag och ratt, 

 som de hafva i Abo 3 ), 1484 namnes "Arboga kopstadslag" 4 ) o. s.v. 5 ). 

 Alia dessa s. k. stadsratter aro naturligtvis blott olika upplagor af 

 allm. St.L. 6 ). Benagenheten att splittra den senare i flera lokala lagar 

 forskrifver sig kanske till en del fran beroringen med Danmark, der 

 alia betydligare stader egde sin sarskilta ratt 7 ), sarat fran det Tyska 

 f orestallningssattet , for hvilket en allman stadslag var nagot alldeles 

 frammande. Bjarkoaratten var for Sverige ett uppslag till ett liknande 

 rattssystem for vara stader, och utan tvifvel ar det deras obetyd- 

 lighet, som fb'ranledt tanken pa en for dem alia gemensam lag. 

 Deras foga skiljaktiga uppkomstsatt och enahanda intressen underlat- 

 tade foretaget. 



1) Stadens styrelse. 



Vi hafva i det foregaende undersokt de forsta sparen till en egen 

 kommunalstyrelse for staderna och funnit dessa hantyda dels pa ett 

 inhemskt, dels pa ett Tyskt (Liibskt) ursprung. Rattegangsvasendet 

 i staderna hade af naturliga skal till en borjan antagit Svenska for- 

 mer och utbildat sig i analogi med landets, pa samma satt som de 

 forras lagar bildat sig efter det senares. Behofvet af en sarskilt ad- 

 ministration infann sig dock snart, och monstret for hennes inrattning 

 hamtades da naturligtvis fran de i detta afseende fullt utvecklade 

 Nordtyska staderna, isynnerhet som beskafFenheten af den Svenska 

 domstolsnamnden icke gerna medgaf nagon utbildning i administrativ 

 riktning. I Bjarkoaratten efterbildades visserligen den Liibska ratten, 



1) Br. tryckt af Hertzman och Bingborg a. st. I, 29. 



2) Arwidsson Handl. Finl. Historia I, s. 9. 



3) Mellenius a. st. s. 9. 1446 erhaller Lidkoping sadan stadsratt, "som andra 

 vara kopstader hafva i VestergOtland", se Gilberg de Lidekopia Disp. Ups. 1744 46. 



4) Lohman a. st. s. 32, b. 



5) Stjernhook i De Jure Sv. Goth.que vet. p. 20 och 113 tillagger SGderkoping en 

 egen lagbok, som han sjelf sett. Af Sodersten disp. de Sudercopia 1736 underrattas 

 man, att denna lagbok inledes med foljande ord: "Her byrjas Sutherkopungs Lagboch", 

 samt bar artalet 1380. Detta ar blott ett ex. af St.I/. jmfr Schlyters fSretal till Bj.R. 

 p. XXXVIII. Hit h8r berattelsen om Sigtuna urgamla lagbok, som enligt Prof. 

 Lundii uppgift vid en transport forkommit i Malaren, se Hadorph foret. t. Bjork.R. 



6) Denned menas afven nagongang stadernas privilegier. 



7) Se Kolderup Kosenvinge Saml. af gamle Danske Love V, s. 49485. 



