144 C. T. Odhner. 



men deri forekomma dock flera spar af de Svenska domstolsforrnerna. 

 Efter denna tid blef det Tyska inflytandet sa ofverflyglande och Stock- 

 holms exempel sa afgorande, att hela stadsvasendet smaningom ord- 

 nade sig derefter. Pa somliga stallen har dock formodligen det gamla 

 rattegangssattet fortgatt en tid i jembredd med den nya administrativa 

 myndigheten eller Radet. En sadan administrativ och ordnande makt 

 har pa de fiesta stallen varit utgangspunkten for Radets bildning, sa 

 i Tyskland J ), sa afven i Danmark 2 ). Harmed forenade sig helt na- 

 turligt en viss lagre politi-lagskipning, i det Radet maste vaka ofver 

 stadens orduingar, matt, mal, vigt o. s. v. samt bestraffa forbrytelser 

 deremot. Dess jurisdiktion stracktes allt langre, och under det allt- 

 jemt tilltagande Tyska inflytandet absorberades smaningom det Svenska 

 elementet, sa att, da allmfinna St.L. utfardades, det Tyska deri be- 

 hb'll fullstandig seger, och Radet framtradde med helt och Imllet Tysk 

 organisation, for hvars narmare detaljer vi nedanfore skola redogb'ra. 



Detta ar ett for Sverige ganska miirkvardigt resultat, om man 

 jemfor forhallandet i grannlanderna Danmark och Norge. Enligt Ko- 

 penhamns stadsratt af 1294 hade visserligen Radet en temligen vid- 

 strackt jurisdiktion 3 ), men detta var dock ett alldeles isoleradt exem- 

 pel, ty annu i Malmo och Lunds stadsratter af 1360 och 1361 lag 

 den db'mande makten helt och hallet i borgarnes hander, och Radets 

 auktoritet var blott administrerande 4 ). Och afven sedan Radet till- 

 egnat sig den dbmande makten, fortfor det gamla rattegangssattet vid 

 sidan af Radets jurisdiktion isynnerhet i vissa kriminalsaker 5 ). Hvad 

 Norge betrafFar, sa omtalas i den nyare Bjarkoratten 12 Radman i 

 stadsdomstolen , men jemte dem en namnd af 12 byaman 6 ): saledes 

 en nagot blandad organisation, der det Tyska elementet visserligen ar 

 vida starkare an i Danmark, men annu icke sa rent framtriidande 

 soin i var Stadslag. Vi ga nu att redogora for Stadsstyrelsens 

 narmare beskaffenhet, sadan han framtrader i Stadslagen och sadan 

 ban sedermera pa denna grundval utvecklade sig. Vi hafva da forst 

 att tala om stadskommunens offentliga representant, den egentlige var- 

 daren och forvaltaren af stadens ratt 



1) Frensdorf a. st. s. 28. 



2) Kolderup Roseuvinge Dausk Betshistorie I, s. 103, 104. 



3) Kolderup Rosenvinge Saml. af gamle Danske Love V, p. 9, 112, 115. 



4) A. st p. 68, 77, 79. 



5) Kolderup Rosenvinge Dansk Retshistorie I, a. 105. 



6) Munch a, st IV, s, 5712. 



