146 C. T. Odhncr. 



besinnar den stallning, som Ofverheten fran borjan intagit till vara 

 stader, och dermed jemfdr fo'rhallandet i Tyskland. Man finner sa- 

 lunda hos oss, att slottsfogdar, haradshofdingar o. a. d. pa samma 

 gang varit Radman l ), liksom ej heller frjilse utgjort absolut hinder 

 fdr intrade i Radet 2 ). Da enligt Liibska ratten handtverkarne voro 

 uteslutne fran Radet 3 ), kunde detta naturligtvis ej komma i fraga i 

 de Svenska staderna med deras ringa tillgangar och flerstades in- 

 skrankta kopenskap: man finner derfore pa Radslangderna fran 1400- 

 och 1500-talen ett stort antal handtverkare, sasom Skraddare, Sko- 

 raakare, Smeder, Skinnare, Baltare, Guldsmeder, Bardskarare m. fl. 4 ). 

 Sakerligen hafva dock kopmannen dervid haft foretrade. 



Slutligen skulle enligt Magnus Erikssons stadslag halften af Radet 

 utgoras af Tyskar, i likhet med hvad som stadgats i Wisby St.L. 5 ) 

 och sannolikt faktiskt egde rum i flera af Sveriges sjostader. Det 

 oaktadt ar det markvardigt och ett slaende bevis pa Hansestadernas 

 ofvermakt, att en sadan organisation kunnat i lag faststallas. Savida 

 stadgandet ej tillkommit i foljd af nagon tillfallig forlagenhet a Mag- 

 nus' sida, for att vinna Lybeckarne, med hvilka han vid denna tid 

 efter langvariga stridigheter afslot stillestand 6 ) , skulle man kunna 

 ta'nka sig dess tillkomst salunda, att det asyftat att at Svenskar for- 

 behalla dtminstone halfva Hddet i de sjostader, der Tyskarne redan 

 raknade pluralitet och hotade med fullkomligt uttrangande af det 

 Svenska elementet, hvaremot i en stor del landtstader Svenskarnes 

 ftfvervigt var betryggad genom stadgandet i KgB. II: "Kan ock tima, 

 att minna mantal ar af Tydiskum an Svenskum eller fa'rre qvemlike, 

 tha fylles talet med Svenskum mannum." Detta har sakert ofta blif- 

 vit fallet i de mindre och fran hafvet aflagsna staderna, sasom man 

 ser af radslangder 7 ). Deremot finner man t. ex. i Kalmar ar 1389 

 bland det talrika Radet hogst fa Svenska namn !), och i Stockholm 



1) Sa var i Abo 1504 en Radman tillika Lade SlottsfogJc och Haradsbofding se 

 Porthan Chronicon Episc, p. 727; i Enkuping var 1545 Borgm. tillika Haradsdomhaf- 

 vande: Encbom 1. c. p. 79. Borgm., Radman och borgarc i Sthm finner man ofta 

 i Slottslofven deretades eller sasom undcrfogdar. 



2) Exempel derpa hos Gr5nblad a. st s. 173 n. 



3) Frensclorff s. 40: de van openbare hantwerkehebben gewonnen er goet. 



4) Se Radslangderna f<5r NorrkSping, Orebro, Arboga, Strengnfts hos Sundeh'us, 

 Norrk. minne B. 458, 472; Bagge Beskr. om Orebro s. 250, 255; Lohman a. st. s. 

 144 och f6lj. ; Graffman de Strengnesia p. 38. I Mariestad har 1623 en Trftd- 

 gardsmastare varit Borgm. (TidstrOm de Mariestadio Sthm 1748). 



5) Der star dock blott belt obestamdt, att Radet skulle valjas "van beiden toughen." 



6) Se Styffe a. st. p. XJX. 



7) Se t ex. anf. radslangder fran Arboga och Strengnas. 



