143 C. T. Odhner. 



Iftndingar skulle fdrordnas till Magistratspersoner i staderna. I ett 

 vidlyftigt memorial rQrande stftdernas nppkomst i riket, utan namn 

 eller datum, hvilket synes vara forfattadt omkring 1620, angifves sa- 

 sora en felaktighet i stadernas styrelse, att "de somligstades satta sig 

 6fver hufvudet Tyske Borgmastare och Radman, tvSrt emot lagens 

 ord" 1 ); och ftnnu 1672 forekom i stadernas besvar en anhallan, att 

 inga utlandingar matte tagas till Borgmastare eller Radman 2 ). 



Vi komma nu till valsdttet och sammansattningen. Bada voro 

 belt och hallet efterbildningar af Tyska stadsratter; men under det i 

 Lybeck det f6rra och i andra Hansestader, sasom Stralsund, Ham- 

 burg m. fl., afven den senare voro noga bestamda, aro deremot de 

 hithorande stadgandena i St.L. ganska svafvande och blefvo derfore 

 ock under utvecklingens gang foremal for olika uppfattningar och till- 

 lampningar, sa att dessa fbrhallanden icke allenast voro olika i olika 

 stader, utan afven i samma stad gestaltat sig annorlunda pa olika ti- 

 der. Det ar derfdre svart, att deruti fixera och uppstalla nagon ge- 

 nomgaende norm: vi skola dock forsoka ange grunddragen. 



Den allmanna tendensen hos Radsorganisationen var, i enlighet 

 med det da for tiden i Hansestaderna gallande fdrhallandet, aristo- 

 kratisk, ty valratten lag hos Radet sjelft och utofvades medelst ett 

 slags Cooptation, ehuru ej sa tydligt uttalad som i Liibeck 3 ), der Rads- 

 tjensterna voro permanenta, savidt ej innehafvarne gjorde sig ovardiga 

 desamma, och det sa, att hvarje ar blott tva tredjedelar af Radet voro 

 i tjenst eller utgjorde det "sittande Radet", medan den tredje delen 

 under namn af det gamla Radet atnjot tjenstledighet och sedermera efter 

 anstalld profiling af ett sarskilt elektors-utskott ater intradde i sin 

 embetsutSfning. Enligt St.L. i hans ursprungliga lydelse var afven i 

 Svenska staderna Radet fordeladt pa tre linier. Af det foreskrifna 

 antalet 6 Borgmastare och 30 Radman skulle "tio Radman vara ett 

 ar, tio andra aret, och tredje aret sammaledes, och tva Borgmastare 

 skola vara hvart ar med dem tio" 4 ). Har var salunda blott en tred- 

 jedel hvarje ar "sittande." Saval denna modifikation, som Radets an- 

 tal synas vara hemtade fran Wisby Stadslag, hvilken sannolikt icke 

 langt fdrut blifvit af samma Konung 5 ) stadfastad och innehaller all- 



1) Oxenstjernska Rnml. & Riks-Arkivet. 



2) Res. pa Stad. besyflr 1672 17: Stjernman 8. 1700. 



3) Frensdorff s. 101 106. 



4) 1665 ire Upl. fol. 60. 



5) W. StL. Schlyters fflretal p. V, VI. 



