156 C. T. Odhner. 



1342 J ). Da genom Stadslagen de nordliga staderna i Sverige och 

 Finland blifvit till forman f6r Stockholm och Abo inskrankta i sin 

 fria seglats, blef detta ett uppslag till handelstvister, hvilka fran 1500 

 blefvo tatt aterkommande , genom Johan III:s och Carl IX:s manga 

 prohibitiva fb'rordningar ytterligare vaxte och slutligen genom Gustaf 

 Adolfs Handelsordinantie fo'rdes till sin hb'jdpunkt. Sadane klagomal 

 utfordes af Radet, dels genom enskilta beskickningar och supplikatio- 

 ner, dels och isynnerhet a Herredagar och Riksdagar medelst besvar, 

 hvarofver vanligen utfardades kungliga resolutioner. Detta hade blott 

 undantagsvis intraffat under 1400- 2 ) och 1500-talet; fran Gustaf A- 

 dolfs regering blet det allmannare och efter 1633 finner man reguliert 

 vid hvarje Riksdag eller Utskottsmote alia Sveriges stader (som der 

 varit representerade) hafva inlemnat besvarspunkter och oftast er- 

 hallit resolution dera. Dessa punkter uppsattes af Radet och upp- 

 lastes vanligen sedermera for menigheten, hvarvid i somliga stader de 

 enskilte fingo gora sina anmarkningar och foresla nya punkter. Pa 

 samma satt utsagos afven af Radet i forsta hand stadens malsman 

 vid riksmotena, ehuru i de fiesta Sveriges stader praxis var att tillika 

 inhemta menighetens bifall 3 ). 



Afven med landtkommunema finner man ganska tidigt, att Ra- 

 det rakat i stridigheter angaende stadens privilegier i jordar och la- 

 genheter 4 ) o. a. d.; hvarmed vi hafve vidrort en annan hithorande 

 funktion for Radet, nemligen att varda och forvalta stadens jord och 

 gruwd, hvilken i alia senare stader helt och hallet och i de gamla 

 till en del var kunglig donation. Fordelningen och dispositionen deraf 

 bland borgarne blef an uppdragen at Befallningsmannen , an at Radet, 

 an at bada a ). Att stor forsumlighet och oreda samt manga missbruk 

 under 1500-talet genom myndigheternas slapphet inritat sig i dessa 

 forhallanden , finner man af K.br., samt af de jordrefningar, som langre 

 fram maste vidtagas i ett stort antal stader 6 ). 



1) Palmsch. Top. XIV. 



2) Ex. derpa fran 1400-talet i Stockholms TankcbOcker. 



3) Vi slum dertill af den praxis, som hcrrskadc nagot senare, fran och med 

 1620-talet. ^ 



4) Ex. i Kbr. till NorrkSpings stad af 1384, 1455, 1485, 1538 (se Hertzm. o. 

 Bingb. a. st I, 8. 29, II a. 11 13); Dorabref vid lagra.ting i Upsala 1458 (Stadens 

 Priv.bok) m. fl. 



5) Se t ex. Priv. f6r Hjo 1610, for Wiborg 1607 m. fl. Byfogden eller Kam- 

 n&rerne hafva nagong&ng afven haft befattning harmed, se Enebom 1. c. p. 74. Anf. 

 Saml. af Inrtructioner. 



6) En sadan allman refning af stidernaa jord anbefalltes St&thallarne i Memo- 



