Bidrag till Svenska StadsfGrfattningens Historia. 175 



Radet utgjorde icke nagon strangt sluten domstol: i fall af behof 

 kunde Radmannen ersattas af nagre tillkallade byaman J ), ett nytt 

 drag, som paminner om landsratten. I nagra stader funnos till och med 

 sarskilt valde Radmans-suppleanter eller s. k. Bisittare, som intradde 

 vid de ordinarie ledamoternas franvaro 2 ). Andtligen var det i som- 

 liga stader gammal sed, hvilket ock pabjods vid plikt, att hela bor- 

 gerskapet skulle infinua sig alia rattegangsdagar a Radstugan 3 ), sanno- 

 likt till fdga batnad for rattsskipningen. Nagot bestamdt antal nar- 

 varande ledamoter erfordrades icke for fullsuten ratt: af T.B. befin- 

 nes, att stundom blott Borgmastarne med en eller tva Radman hallit 

 rattegang. 



Betraffande omfanget af Radsdomstolens befogenhet egde han att 

 upptaga och afdoma dels i forsta instansen instamde, dels fran under- 

 ratten appellerade civil och kriminalmal i de fa stader, der sadana 

 underratter funnos. Vissa hogmalsbrott sasom uppror och afvogskold, 

 voro forbehallna till Konungens namnd 4 ); angaende lasteligt tal om 

 Konungen eller hans Rad stod det Radstufvuratten fritt att afdoma 

 malet eller skjuta det under Konungen 5 ). Enligt Johan IILs bref till 

 Sthm I8 /, 1573 skulle den foreskriften iakttagas med alia hogmals- 

 saker, att Borgm. och Rad ''skulle sig hos K. M. forvetta, forr an de 

 late domen ga i fullbordan" 6 ). Jurisdiktionen utstracktes i detta fall 

 genom Regeringens befallning 1593, att Borgm. och Rad icke skulle 

 understa sig skjuta nagra arender odomda ifran sig under hogre ratt 7 ). 

 Undantag forekommo naturligtvis afven i foljd af fora privilegiata 8 ). 



1) Jmfr St.L. HadstB. II, 1, med Arnells Aum. Strcngnas Tankcb. enligt 

 Tollsstorp Bcskr. om Sodcrmanland II, s. 80; Enkopings T.B. i Sv. Hofr. Ark. 



2) Sa i Hernosand och Hudiksvall enl. T.B. i Sv. Hofr. Ark. 



3) I nagra smastader, sasom Strengnas, Thorshalla: T.B. i Sv. H. Ark. 



4) HogmlB. VI, VII. 



5) KgB. VIII. 



6) Palmsch. Top. V. Jmfr Carl IX:s Patent om sakoren 1609 CSchmedeman 

 a. M. s. 130). 



7) Hertig Carls Patent om atskilliga mal 20 /, 1593 2 (Schmedeman s. 104). 



8) Se t. ex. Adel. Priv. af 1569, Ratteg. Ordin. af 1614 14, Adel. Priv. af 

 1617 16. Har torde vara stallet att omnamna den jus asyli, som en del kyrkor 

 och kloster i staderna innehade under Katholska tiden och som ofta gaf anledning 

 till tvist med de verldsliga myndigheterna, da dessa stundom maste med vald ur klost- 

 ren uttaga mandrapare o. a. d. Derfore stadgades i 1436 ars Priv., att f8rradare och 

 de som med "foracht" (uppsat) drapa nagon ej skola njuta skydd i kyrkor och kloster. 

 Detta ofvertraddes af Grabrodraklostret 1486, som derfore miste sin asylratt, men ater- 

 fick honom 1498 mot afgifvande af en sarskilt forbindelse. Sthms. T.B. 



