Bidrag till Svcnska Stadsfflrfattningcns Historia. 179 



speciella uppgift hade utan tvifvel denna domstol afven befogenhet att 

 upptaga alia under Konungsdom lagvadda mal, hvilket bestyrkes at 

 uttryckssattet i 1593 ars Patent 1 *). I Stockholm har Konungens 

 dom vanligen utofvats och afkunnats af flera R.Rad a Stadens Rad- 

 stuga 2 ); fran dem kunde enligt kungorelse dersammastades 1582 ytter- 

 ligare appelleras till Konungen sjelf 3 ). 



St.L. fdreskrifver utom Radstufvuratten afven en lagre domstol 

 "a torgheno uthe", med samma rattegangsdagar, fran hvilken med 2 

 ore vadjades under den hogre 4 ). Denna domstols beskafFenhet under 

 aldre tider ar foga utredd, och fa spar forefinnas deraf. Enligt 

 St.L. skulle han besta af tre ledamoter eller Fogater, som de ock 

 kallades 5 ), en a Konungens vagnar och tva Radman a stadens. Om 

 med de senare menas tva ordinarie ledamoter af Radet eller blott 

 kolleger i allmanhet, ar ovisst: det senare visar sig dock sannolikast. 

 Rb'rande domstolens ursprung och aldsta historia kan man blott fram- 

 stalla gissningar: om han icke blifvit upprattad, for att astadkomma 

 analog! med landsrattens tvenne instanser, sa har han viil blifvit hem- 

 tad fran Liibska eller Wisbyensiska ratten: i den forra ar Fogderat- 

 tens organisation enahanda, men hans stallning och befogenhet hogre 6 ', 

 i den senare var sammansattningen nagot olika, med jurisdictionen 

 ungefar ofverensstammande 7 ). Det synes sannolikast, att denna un- 

 derratt for de fiesta stader befunnits ofverflodig tills vidare; man fin- 

 ner blott i Stockholm och nagra andra stader spar deraf under ifraga- 

 varande tiderymd, och ingenstades langre tillbaka an fran slutet af 1400- 

 talet. Sa heter det i Stockholms Tankebocker for 1490, att Fogden 

 och Radet lata sig val nbja med "all sona och forlikning, som Kam- 

 nererna gora med dem, som ej till ratta vele" och gifva dem dervid full- 

 makt att gora och lata efter behag i vissa smarre mal. Deraf synes 

 som denna ej ansetts for nagon egentlig domstol, utan blott for en for- 

 likningsnamnd. I bb'rjan af 1500-talet namnes i Tankebockerna "Lis- 

 leratten" (1517,) och langre fram flera ganger "Underratten." Som en 



1) Schmedeman a. st. s. 103. 



2) Sthms T.B. for 1574. 



3) Sthms T.B. for 1582. 



4) RadstB. V. 



5) Mojl. i analog! med de 2 Fogdarnc i Wisby St.L., sora tillika voro Under- 

 domare. 



6) Frensdorff a. st. s. 173 ff. 



7) Wisby St.L. II, 12. 



