Bidrag till Srcnska StadsfOrfattningcns Historia. 187 



badas utveckling framtradde nya olikheter. De Tyska staderna utbil- 

 dade sig i motsats och strid mot andra samhallskrafter och blefvo 

 derfdre nodsakade att jemte standigt oppnadt tilltrade for enskilta nya 

 medlemmar strangt isolera sig fran nyssnamnda krafter sasom helheter 

 betraktade. Sadane voro den ofverherrliga myndigheten, adeln och 

 presterna. Huru de Tyska staderna befriade sig fran den forstnamn- 

 das direkta inflytande, hafva vi nainnt; afven mot de senare intogo de 

 en strangt sluten hallning och strafvade att bibehalla stadsvasendet 

 rent och oblandadt af frammande tillsatser. Sa hafva de Liibska och 

 Hamburgska ratterna uppstallt fdljande energiska rattssats: ingen rid- 

 dare skall bo inom stadens weichbild l ). Likaledes funnos garantier 

 mot presterskapets intrang. De Svenska staderna hade deremot upp- 

 vuxit ur fredliga fdrhallanden under Konungamaktens hagn och ur lands- 

 rattens skote; ehuru det borgerliga elementet af naturliga skal der 

 herrskade sa godt som uteslutande, fanns dock till en borjan for dein 

 intet skal att omgifva sig med stranga skrankor och skarpt begransa 

 sig mot de andra klasserna, hvarfore afven dessa snart i skydd af sina 

 privilegier borjade inflytta och njuta af borgarnes formaner utan att 

 underkasta sig deras skyldigheter. Haraf uppvaxte en langvarig strid 

 mellan de olika elementerna i staderna, ur hvilken det borgerliga slutligen 

 framgick segrande. - Saledes finna vi i Tyskland de mest olikartade 

 elementer for sitt rattsskydd sammanslutna till en strangt begransad 

 kommunalenhet, i Sverige en likformig befolkning forenad pa sanana 

 lokal for vissa gemensamma andamal, i borjan utan behof af exklusiva 

 rattigheter och derfore oppen for frammande elementers inblandning. 



Forhallandet andrades snart for de Svenska staderna med adliga 

 Fralsets inrattande. Redan Torkel Knutsson synes efter de Nordtyska 

 stadernas forebild hafva forbjudit allt fralse i staderna 2 ), men detta har 

 visserligen icke blifvit efterlefdt, och Fralset gick par la force des choses 

 omotstandligt framat. Ar 1335 hor man fran Upsala, att adel och 

 och prester pa sina kopta gardar fritogo hvarjehanda naringsidkare 

 fran stadens kronoutskylder. Detta forbjudes, och det forklaras, att 

 alia stadsinnevanare, sdvidt de idkade handel med de ofriga byaman- 

 nen, skulle deltaga i namnda skatter 3 ). Haraf finner man, att de na- 

 ringsidkande i nagra stader redan sasom de egentliga byamannen be- 

 gynt skilja sig fran alia som icke drefvo borgerliga yrken. Fralsets 



1) Frensdorff a. st. s. 191, Hegel a. st. II, s. 451. 



2) Enl. ett gammalt register a Sthms Rhs,Ark. 



3) Dipl. 6v. 3126. Jmfr for:fs Bidr. till Sv. stad:s etc. s. 23. 



