188 C. T. Odhncr. 



skattefrihet synes dock, att doma af enskilta bref, ej hafva varit ut- 

 strackt afven till kommunal-utskylder, t ex. skottet ! ), hvilket i bor- 

 jan af 1300-talet b&rjade fran Tyskland ofverflyttas pa vara stader 2 ). 

 Detta Sr noga att marka, ty det fastholls lange sasom en grundsats 

 inoni hithorande beskattningsforhallanden. 



Vi hafva pa ett annat stalle 3 ) sokt narmare redogora for St.L:s 

 bestammelser angaende burskaps 4 ) vinnande och hafva blott nagra fa 

 anmarkningar att tillagga. Stadernas innevanare voro enligt St.L. af 

 tva hufvudklasser: byaman och gaster 5 ). De senare eller alia fram- 

 mande naringsidkare voro i sina rattsfdrhallanden underkastade flera 

 inskrankningar: sa voro de stallde i ett visst klientelt forhallande 

 till de borgare, hos hvilka de bodde, vidare fingo de hos oss, liksom 

 i Liibeck, blott i vissa brottmal upptrada som vittnen 6 ) o. s. v., oak- 

 tadt de i motsats till forhallandet i Liibeck for sitt gods voro under- 

 kastade kommunalafgifter (skottet) 7 ). Byamannen i ordets vidstrack- 

 tare betydelse synas efter St.L. kunna fordelas i flera klasser, ehuru 

 de icke uttryckligen der frarasta sasom sadane. Den hogsta klassen, 

 innefattande de egentliga, sjelfstandiga byamannen, utgjordes dels af 

 sadane naringsidkare, som vunnit burskap efter alia i St.L. KgB. XV 

 in pr. foreskrifna villkor, dels af dem, som genom arf, kop eller gifte 

 blifvit innehafvare af nagon stadens fastighet och sasom sadane ansagos 

 fria fran burskapsafgiften. Att St.L. i senare handelsen forut- 

 satter ett visst borgerligt yrke sasom dermed forenadt, foljer dels af 

 hans allmanna tendens och uttryckssatt, dels af de historiska forut- 

 sattningarne for honom och de faktiska forhallandena, enligt hvilka 

 annu icke funnos nagra sadana medelklasser, som i en senare tid valt 

 sin bostad i staderna utan att idka borgerlig naring. Den andra 



1) Handl. rOr. Skand. Hist XXXII, a. 373: bref till Jonkoping. 



2) Nagon motsvarig kommunalafgift liar val funnits langre tillbaka, churu for- 

 tnodligen af mer tillfallig natur. Bade beskattnings.attet och namnct af skott bar dock 

 kommit fran Tyskland, der det kallades "schot" och pa Ladn collccta. 



3) Se F6rs Bidrag etc. as. 2628. 



4) Ordet ftr af Tyskt nrspruug: jus civium quod dicitur burscap, heter det i in- 

 ledn. till borgarclistan i Bremen 1289, Frcnsdorff s. 193, n. Kalladcs hos oss ofta 

 borgcrskap, burgskap. 



5) Bcnamningcn <jii.->t, som fOrekommer redan i Ujarki'iaratu-ii (38 3) i motsats 

 till bymaper, var afven kommcn fran Tyskland, sc. Frcnsdorff s. 191. 



6) Kill. 1570 firs Statuter 15 skullc vid utlanuingars mal till bcvisning anvan- 

 dos balfpartca ytlanniugar. 



7) KgB. XIX. 



