Bulrag till Sronska Stadsforfuttningcns Historia. 191 



fralset, samt till utlandingar. Hvad den fdrstnamnda punkten be- 

 traffar, sa hafva vi redan namnt den vigt, som alltmer lades pa be- 

 sutenhet, och de nya nattigheter, hvarmed man sokte befordra dennas 

 framsteg. Kopmansklassen skulle hojas och uppmuntras genom han- 

 delstvang och prohibitiva formaner, ja genom forbud for de mindre be- 

 medlade att befatta sig med kopenskap 1 ). Afven handtverksklassen 

 sokte man lyfta genom privilegier och skran, hvarvid speciellt burskaps 

 vinnande forsvarades och sattes i beroende af skraet 2 ). A andra si- 

 dan sokte man lika ifrigt fran staderna utestanga allt "lost sallskap", 

 som undandrog sig de borgerliga skyldigheterna, eller s. k. friborgare. Det 

 befanns snart nodvandigt, att modifiera St.L. i denna punkt. Redan 

 Christian II har 1521 gifvit Radet i Stockholm tillstand att hindra 

 den kopenskap, som "de 5-6resborgare bedrifva, staderna till stor drap- 

 lig skada och forderf" 3 ), och enligt Kbr. af 1531 skulle dessa 5-ores- 

 borgare "laggas utaf allestads" 4 ). Allt "onyttigt folk" skulle utvisas 5 ), 

 och Gustaf Adolf forklarade slutligen 1617, att icke hvem som ville 

 skulle fa blifva borgare, utan blott de som lart ett redligt embete eller 

 forma bruka. kopenskap 6 ). Derjemte inskarptes oupphorligen den 

 grundsatsen, att alle som drefvo borgerlig naring 7 ) ocksa skulle utgora 

 all borgerlig tunga 8 ), hvarigenom denna smaningom ofverflyttades 

 pa egentliga naringsidkare. De senare framsta derfore afgjordt som 

 de ende berattigade "Byamannen." 



Dessa Byaman voro dock numer icke stadens enda innevanare: 

 i ett stort antal stader funnos afven de ofriga samhallsklasserna repre- 



1) Se Mandatet af 1546 m. fl. 



2) Skrana blefvo i detta fall alltmer despotiska och undcrstoddcs deri af Radet: 

 vinnande af hurskap stalldes i beroende af godtyckliga afgifter och skankcr. 



3) Ekdahl a. st. ss. 13456. 



4) "Desslikes" heter dot "inhysesman och manglare, som icke formakta besitta hus 

 eller hemman, utan gora stort okop i alia stader". Detta visar ytterligare tendensen att 

 grundlagga allman besutenhet. Jmfr Priv. for Westeras 7 / s 1539: "ingen tillstades 

 i sa matto (neml. att de gifva ut 5 ore pa disken) att komma med dem i Borgerskap, 

 utan de der vilja bygga och bo med dem i staden - - brukandes deras redeliga hand- 

 tering och kfipmanshandel": Wicander de Arosia p. 14. 



5) Stiernman OEcon. Comm och Pol. stadg. I, ss. 20, 84, 86. 



6) Widckindi Gust. Ad:s Hist. s. 377. 



7) "Till- 4 penningars varde" tillagges i Hertig Carls bref till Orebro ij /g 1578: 

 Bagge a. st. s. 32. 



8J Till denna borgerl. tunga h6rde utom kronoutskylder och komnumalskatter af- 

 ven vakt, gastning och dagsverken. 



