Bidrag till Svcnska Stadsforfattningens Historia. 193 



tungan till dem, "som bruka handel, vandel och borgarenaring", hvar- 

 emot alia andra gardsegare sasom "furstar, grefvar, friherrar, adelsman, 

 prester, bonder och andre" blott skulle utgora nagon hjelp till stadens 

 byggning af deras hus, "ef'tersom tidens liigenhet kan fordra" '). Afven 

 enligt Johan III:s hithorande forordningar voro blott de adelsman och 

 herretjenare, som idkade borgerlig naring, ocksa underkastade borgerlig 

 tunga 2 ), hvaremot han sokte hjelpa saken genom att strangeiigen for- 

 bjuda alia andra frihetsbref an dem K.M. sjelf utfardat 3 ). Mot pre- 

 ster och bonder visade han sig dock strangare: alia sadana, som kopt 

 hus i Stockholm och ej sjelfva bebodde dem 4 ), skulle enl. Kbr. 8 / n 1577 

 upplata dem till kop at borgare efter matismannaordom eller ock hafva 

 forbrutit dem "under oss och Kronan" 5 ). Carl IX sasom Hertig och 

 Konung var den, som gjorde de kraftigaste forsoken att rensa sta- 

 derna fran alia oborgerliga elementer och i allmanhet att skydda dem 

 for allt slags intrang, vare sig af in- eller utlandske. Till en borjan 

 riktade han sin uppmarksamhet pa Fralsets utestangande fran stader- 

 na 6 ) och forordnade for Nykoping, Mariestad och Orebro 15801584, 

 att ingen borgare skulle fa pa nagot satt afhanda sig gard eller grund 

 under Fralset vid 40 marks boter eller (for Mariestad) bordsrattens 

 aterfallande till honom igen 7 ). Dessa bestammelser utvidgades seder- 



1) Jmfr Kbr. till Jonkoping af 28 | 4 1561, till Westervik 6 J 2 1561. I skcpps- 

 gardcn 1566 skulle alia i staderna boende deltaga. Enl. Kbr. till Kalmar 28 | s 1566 

 skulle Kon:s tjcnare, som cj idka borgerlig naring, blott hjelpa till stadens befastning. 

 RRegistr. 



2) Se t. ex. Priv. for Sthm 1570 4, Kbr. 1589 om Non-1, segl, jemte en mangd 

 andra. Dock skulle enl. Kbr. till Radet i Upsala u | 10 1583 alia gardsegare utan 

 undantag hjelpa till vid byggn. af hospitaler, Radstufva o. a. d. RRegistr. 



3) Kbr. 22 J 6 1573, d:o I4 | 7 1585. I dct senare brefvet papekas sarskilt ogiltig- 

 heten af frihetsbref fran Hertig Carl eller andra hans syskon, "efter vi bar i vart kon- 

 gerike icke kiinna nagon god fore att vara var like i makt och valde." Nordin. 

 Saml. Hist. Urb.Sv. 



4) Detta skulle afven galla om borgame sjelfva, sa vida de ej hade barn, som 

 kunde ofvertaga desamma; enl. Kbr. l % 1573 till Stath. i Sthm. 



5) Nordin. Saml. Hist. Urb.Sv. Det heter i detta bref besynnerligt nog, att prester 

 och bonder uppkopa de fiesta hus, som kunna vara till salu i Sthm, dem de sedan 

 f5rhyra at lost parti, som ej gSra nagon rattighet till staden. 



6) Redan Johan III hade dermed gjort borjan, i det han vid bordsrattens inlo- 

 sande i staderna (hvilket af honom till och med anbcfalltes: se Kbr. af 1582, 87 o. 

 91: RRegistr.) forbjod att salja jorden under Fralset. 



7) Bref till Nykoping af 1580 och 1584 (Saml. StPriv. i R.Ark.); Priv. for 

 Mariestad 1583 2 (Tidstrdm de M. p. 40), bref till Orebro af 1584 (forut anfordt). 



13 A 



