160 C. T. Odhnor. 



den "annorledis fin the forelSggia" saljer, pliktar 3 mark >). Gb"r nagon 

 H fals a sine gaming", kunna Fogde och Rad bestamma derofver, huru 

 de vilja. Genoin de fdljande skraforfattningarne blef burskapsratten 

 f<5r handtverkare betydligt modifierad: redan enligt det namnda skraet 

 af 1356 fordrades for burskap inom yrket, att ega till 20 mark Sv. 

 samt att "tillkesas till nmstareembete" af Borgmastarne samt yrkets 

 fdrmfin. Fran borjan af 1400-talet och sedermera allt framgent hafva 

 skraforfattningar blifvit utfardade for de fiesta yrken i Stockholm samt 

 derifran smaningoin utstrackta till landsortsstadernas handtverkare 2 ). 

 Som i lagen naturligtvis ingenting forekommer om rattigheten att med- 

 dela dylika privilegier, finner man mycken osakerhet och obestamdhet 

 i detta hanseende. Under aldre tider hafva dylika vanligen blifvit 

 meddelade af Radet 3 ), stundom in pleno 4 ) stundom blott det sittan- 

 de 5 ), an med an utan Fogdens samrad 6 ). Nagongang finner man af- 

 ven under aldre tider konungen sjelf hafva utfardat skran: detta blir 

 vanligt fran Johan IILs regering. Forandringar af skran skulle efter 

 beslut inom yrket forst tillkannages for sittande Rad och sedan inskrif- 

 vas af edsvurna Radskrifvare enligt Radets foreskrift 7 ). Grunddragen 



1) Denna vardering modifierades sedermera: i Carl IX:s HertigdOme skulle hon 

 en gang om aret fullgoras af Befalln.man, Borgm. o. Rad med embetenas Alderman, 

 i Stockholm 6fvergick hon till sarskilta embetsman, som kallades FOrmyndare eller 

 Bisittare f6r Embetena. (Se Sthms Emb.bScker. Jfr langre fram). Embetena sjelfva 

 synas hafva fatt ett stort inflytande pa dessa varderingar, hvilka oftast verkstalldes f6r 

 langre tider i sander. Jmfr. Flintberg Staders formoncr o. skyldigh. s. 30, Embetz- 

 boock udj Stockholm 1546, (Klemming a. st. s. 310), Mandat om kOpeordningen 

 pa alia varor 1573 (Stiernman a. st. s. 230). Ordin. pa alia embetens i Sthm kOp 

 och arbetslOn af sjelfva Emb. hvart fOr sig bevilligat 1574 (Palmsch. Top. XIV och 

 Klemming s. 326). Afven Regeringen sjelf bar stundom utfardat dylika taxor. 



2) Nagongang blefvo dessa stallde under Stockholmsskrana (sa skulle enl. fOr- 

 ordn. 1529 Uplandsstadernas Guldsmeder lyda under Verkmastaren i Stockholm). 

 Stundom fingo de egna privilegier och skran efter Stockholms mOnster (isynn. genom 

 Carl IX), se bans allmanna forordning af 1576 (Stiernman a. st. a. 261), bans prir. 

 f. Skomak. i Nykdping 1577, f. Skradd. d:o 1587, f. handtverkarne i Arboga 1607 

 (Stiernman ss. 287, 346, 519). 



3) Sasom ex. anfOra vi ingressen till Bagarenas skra fran borjan af 1500-talet: 

 "Vi efterskrifne Borgm. med vart kara Rads rad, fullbordan och samtyckc hafve latit 

 dikta, skrifva och sammansatta Bagarne en Skra och Kattelscbok." Klemming. 



4) Klemming s. 61, 77, 88, 116, 211. 



5) D:o 88. 30, 87. 



6) D:o sa. 31, 87, 119, 191. 



7) Skraua fOrekomma afven under bcnamningen lagbocker, RattebOcker. 



