Bidrag till Svenska StadsfOrfattningens Historia. 161 



af yrkenas forfattning voro i korthet foljande. De stodo under nar- 

 inaste ledning af en eller flera Alderman, hvilka utsagos arligen 1 ), 

 vanligen vid Valborgsmassan och af yrkesbroderna sjelfva, men i sora- 

 liga handtverk af Borgmastare och Rad pa hvilken tid som heist 2 ). 

 Aldermannen, som hade till bitrade vanligen tva bisittare, skulle varda 

 skraets angelagenheter, kontrollera arbetets godhet och fora ordet vid 

 de allmanna "stempnorna", hvilka dock afven stodo under Radets kon- 

 troll och derfore maste bevistas af tva Radman, om besluten skulle 

 blifva lagliga :) ). For ofrigt voro de storre skrana forsedda afven med 

 sarskilta Kamnarer (skattmastare), tankebocker o. s. v. Hela slcra- 

 vasendet med thy atfoljande nya aligganden, sasom uppsigt ofver ar- 

 betenas godhet, ofver intrang i privilegierna, ofver oordningar inom 

 yrkena in. m. 4 ) underordnades nu Radet. 



En foljd af den alltmer tilltagande exklusiviteten inom stadslifvets 

 forhallanden blef Radets aliggande att noga tillse, det alia stadens 

 innevanare hade sin ordentliga ndring och att fran staden forvisa allt 

 "lost parti", som ej forsorjde sig pa ett tillfredsstallande satt. Harom 

 skulle enligt senare privilegiibref ransakning anstallas af Borgmastare 

 och Rad, hvilka det afven alag att tillse, det alia naringsidkande 

 utgjorde sina utlagor och ej under hvarjehanda forevandningar undan- 

 drogo sig desamma. Hit hor afven skyldigheten att hafva inseende 

 ofver de enskiltas tomter och fasta egendom, att de icke kommo i 

 handerna pa obehoriga personer sasom Adel och konungatjenare eller 

 utlandingar, och derigenom vare sig for kommunen eller staten nagon 

 skada uppstode. Harom forekommer dock ingenting i St.L.; forst 

 kring medlet af 1500-talet borja torordningar utfardas haremot. Vi 

 aterkomma langre fram till dessa punkter. 



Bland Radets forsta omsorger sasom den allmanna ordningens 

 handhafvare kan raknas dess ofverinseende ofver stadens byggnads- 

 vdsende, gator, broar, renhallning o. s. v. Enligt St.L. skulle vid 

 hvarje byggnadsforetag tillkallas de Radet underordnade tvenne Bygg- 

 mastarne: langre fram hor man omtalas andra stadens embetsman 



1) En del skran forcskrifva , atthvardera af de tva Aldermannen sknlle sitta i tva. 

 ar och en valjas ny hvart ar a. st. s. 263, somlige, att Aldermannen skulle valjas 

 ny hvart tredje ar s. 251. I Murareyrket skulle Aldermaunen 2 ar vara en Svensk, 

 men det 3:dje en Tysk s. 89. 



2) a. St. ss. 95, 144, 194, 263; 241. 



3) a. st. ss. 24, 154, 186, 194. For Arboga handtv. forcskrefvos 1607 4 "Em- 

 betessamqvam" om aret. 



4) Enligt Priv. f. Abo och Wiborg 8 / 2 1616 skulle Borgm. och Rad till och med 



ansvara for att staden forsages med nodigt antal handtverkare. 



11 



