Bidrag till Svenska Stadsforfattningcns Historia. 165 



satta alia, som utan Konungens bref pockade pa fri gastning och skjuts 

 i staderna J ). 



I samraanhang med Radets nu anfb'rda befogenhet star afven 

 dess skyldighet att vaka ofver tukt och offentlig sedlighet inom staden, 

 ett fait, der Radet var i tillfalle att betydligt utvidga sin myndighet 

 och afven intranga pa det enskilta lifvets omra.de. TTppslaget hartill 

 var gifvet genom St.L., som innehaller den fb'rsta detaljerade forord- 

 ning mot ofverflod och lyx i mat och kladedragt 2 ), formodligen till 

 storsta delen hamtad fran Liibska ratten 3 ). Deri var noga bestamdt 

 antalet bade af maltider och af "diskamath" for hvarje sarskilt slag 

 af gastabud, hvarvid dock Fogde och Rad egde makt att i nagon 

 man dispensera fran lagens stranghet. I ofverensstammelse med ti- 

 dens anda fortgingo de styrande i samma riktning, ehuru man hos 

 oss ej finner nagon langt drifven luxus-reglementering hvarken fran 

 kommunalmyndigheternas eller Konungamaktens sida, forr an under 

 Johan III, hvilken konung utfardade flera bade allmanna och enskilta 

 stadgar till afstyrande af ofverdrifter i mat och klader, i synnerhet for 

 Stockholm 4 ), till dess kring medlet af 1600-talet landet b'fversvam- 

 mades af en stor mangd vidlyftiga och pedan^ska forordningar i samma 

 syfte. For sedlighetens vidmakthallande egde ock Radet enligt St.L. 

 makt att brannmarka med vissa yttre tecken i kladedragt 5 ) o. a. d. 

 eller forvisa fran staden vanryktade personer 6 , samt enligt praxis i vissa 



1) Ett annat vanligt niissbrnk af Adcl och Kon:s tjcnare, dcr icke Rfidets myn- 

 dighet forslog, utan Kon:s skydd vanligen maste anlitas, var att tvinga byamanncn 

 till utborgande af varor och sedan uraktlata betalningen. Sa klaga Norrkopings bor- 

 gare 1595, att, da de neka dem kredit eller krafva for borgadt gods "varda de med 

 stritng bestraffelse afspisade och i deras egna hus samt kopcstugor pa forskranket med 

 kappar samt snidare-piskor pa undertrojan ganska okristeligcn slagnc och marterade." 

 Sadant forbjudes strangeligen i Stockholms Priv. af 1570 19, Linkopings af 1571: 

 C"ingcn ma mod snnrckan och pockan, hot eller undsagan truga sig till varor"). Jfr 

 Norrkopings Priv. af 1572 10, af 1609 11 (sadant skall straffas sasom valdsvcrk). 



2) GiftB. VII. 



3) Derpa hantyder atminstone den foreskriftcn, att gastabudsvarden skulle efterat 

 pa Radstugan infor Fogde och Borgm. svara, att han iakttagit stadgan, hvilkct var 

 bruket i Lltbeck, Hamburg, Wismar m. fl. Frensdorff s. 152. 



4) Se Kbr. till Sthm af 1589 om kladedragt och gastabud; af 1585 om qvinn- 

 folks kladedragt och brudars utpyutande, se Stiernman a. st. ss. 337, 354. 



5) T. ex. forbjuda qvinnor att bara skarlakansmantel eller guld och brarn pa 

 kladerna o. s. v. Sthms Tiinkebocker. 



6) GiftB. X, Dobbl. B.-Radet brukade sedermera narmare qvalificera denna for- 

 visning: pa vissa mils afstand fran staden, vid hals till gorandes eller vid lindens mist- 

 ning, om han aterkommer o. s. v. (Stockholms Tankebocker). 



