Bidrag till Svcnska Stadsforfattningens Historia. 167 



Stadsskrifvaren *), eliuru delta aliggande under 1500-talet flerstades 

 ofvergick till andra; utgifterna synas under aldre tider uteslutande 

 hafva bestamts af Radet och fornamligast Borgmastarne 2 ) , ehuru 

 St.L. derora ej sager mer, an att det skulle ske pa tva vissa tider 

 om aret, samt att Radet egde bestamma lonen for vissa underordnade 

 tjensteman. Denna St.Lrs obestamdhet rorande en sa vigtig punkt och 

 Radets uteslutande befattning med "fateburen", hafva i det foljande 

 fororsakat atskilliga ledsamma upptraden och forvecklingar, splittringar 

 mellan kommunen och hans styresman, anklagelser mot dessa och re- 

 geringens inblandning 3 ). Ocksa synes Radet i foljd af bristen pa 

 redovisningsbestammelser och pa kontroll fran kommunens sida fler- 

 stades hafva oforsvarligt forvaltat stadens medel. I foljd af regerin- 

 gens ingripande erhollo i nagra stader Konungens Befallningsman en 

 viss kontroll afven b'fver uppbord och utgift 4 ); nagongang har redo- 

 visningen afven for stadens enskilta inkomster blifvit ofverflyttad till 

 Konungens Rakningekammare 5 ). 



Utom kassan stodo afven andra stadens gemensamma tillhorig- 

 heter och offentliga handlingar under Radets vard; dit raknas af St.L. 

 forst och framst: "Stadsens Insigle, Book eller Privilegia", hvilka voro 

 sarskilt anfortrodde at de bada sittande Borgmastarne 6 ). Sigill be- 

 finnas nagra stader hafva egt redan i slutet af 1200-talet och borjan 

 af 1300 7 ). Langre frara meddelades vanligen i sjelfva Privil.brefven 

 dylika insegel. Stadens mdrke (foreskrifvet af St.L.) 8 ) var sannolikt 

 ett aftryck af inseglet 9 ). Med Stadens bok, som pa flere stallen i 



1) KgB. XVIII. 



2) I Stockholras auf. skattcregister heter det csomoftast: Borgmastaren N. N. an- 

 naiumadc af fateburen i gode mans narvaro sa och sa stor penningcsumma, som ban 

 ntgifvit till foljande o. s. v. 



3) Ex. fran Jonkoping af 1377, (Handl. Skand. Hist. XXXII s. 374), fran Up- 

 sala af 1583 (Upsala priv. bok): ingen redovisning gjord pa 15 ar o. s. v. 



4) I 1557 ars Ordin. 14 stadgades for Stockholm, att all utgift skulle ske med 

 samtycke af Kon:s Befallningsman, hvilket j'tterligarc pabjOds 1598, 1602 och 1608 

 RRegistr. 



5) Ses af Kbr. till Upsala Befallningsman 1583 (stadens Priv.bok). 



6) KgB. III. Afven dcssa forvarades i fataburen, bvilken stundom reviderades 

 af utsedde personer (Palmsch. Top. VI). Enl. Kalmar Priv. V s 1598 skulle sta- 

 dens "signet" forvaras af 1 Borgra. , 1 Radm. o. 2 af menighetcn med hvar sin nyckel. 



7) Ex. anforas af Reuterdabl Sv. kyrk. hist. II, i, s. 295. 



8) KgB. XVI . 1. Afven kalladt bytecken (i Sthni 1457: Palmsch.). 



9) Somliga stader t. ex. Sthm hafva begagnat flcra olika sigiller for olika anda- 

 mal. Stockholms aldsta och storsta kallades for "klamman." Elers a. st. s. 233. 



