168 C. T. Odhncr. 



St.L. omtalas, menas an stadens lagbok, &n Tankeboken eller Proto- 

 kollen *). Lagboken skulle af Radet skyddas for obehoriga tillagg 

 eller forfalskningar a ) : att delta aliggande ofta blifvit forsummadt, fin- 

 ner man dels af exempel pa oratta lagbockers begagnande 3 ), dels af 

 klagomalen i Gustaf Adolfs konfirmation 1618. I Protokollsboken 

 skulle enligt St.L. inskrifvas alia, som vunno burskap afvensom fastig- 

 hetsftirvarf der kunde inforas. Omkring 1380 forekommer torst en 

 stadstankebok (i Kalinar); i borjan af 1400-talet omtalas "Stadsboken" 

 i Stockholm och af inledningen till denna stads aldste forvarade proto- 

 koll af 1420 far man veta, att deri skulle efter Radets samtycke 

 uppskrifvas alia gardar och tomter, som koptes, skiftades, arfdes eller 

 pantsattes samt andra arender "som evardeliga skulle blifva" 4 ). In- 

 genting annat skulle i stadsboken inskrifvas, an det som anbefalldes 

 af Borgmastare och Rad 5 ). Att under aldre tider alia stader varit 

 forsedda med Tankebocker (sasom de fran 1400-talet vanligen kallas 

 och intill medlet af 1600-talet), ar icke sannolikt: de aldsta annu 

 bevarade arc fran Kalmar (1381, 1384, 1402 1490) 6 ), Stockholm 



1) I fOrra mcuingcn KgB. Ill, XV 8; Radst.B. VI i den senate KgB. XV 

 3 , JordaB. VI. I KgB. XV, 3 fattar Arnell boken liktydigt med "Borgerskaps- 

 matriculen": en sarskilt sadan fanns dock icke i aldre tider. 



2) FOrmodligen till kontrollerande haraf samt af lagens ratta tillampniug skulle 

 lagboken arligen pa bcstamd tid upplasas (KgB. XXIII). Detta kom dock sedan ur 

 bruk: i dess stiille brukades i somliga stader (t. ex. Gefle) att npplasa ett extract af 

 lagen. Gefle Domb. i Sv. Ilofr. Ark. 



3) En Radman i JonkOping dSmdes 1377 att mista hud ocb bada Oronen, erne- 

 dan ban begagnat en lagbok mot Radets vilja och dermed gjort dem skada. Handl. 

 Skand. Hist. XXXII, s. 373. 



4) Radet "stadbgadhc thessa haer book fore ena stad/.book aflF thy at the forras 

 stadz bokin forfoors ok upbran, swa at i hajnne skal scrifvas opt for^f Borgm. ok 

 Radhinanna sarnthykkio alia gardatompter ok hus som hvar af androm faar antiggia 

 mz kep ellr skipte ellr androm giaelgnlne wardhe ellr giffne ellr i arff kunno falla 

 hulkolcdliis thet hajnda kan the fridz skillinger aa giffs ok al annor terande ok maal 

 som awterdhelikom skulle bliwa ok wara." 



5) Beslut af Sthms Rad 1474 (Palmsch.). 



6) FOrvarade a Upsala Univ. Biblioth. DC innohalla nagra fa antcckningar fOr 

 aren 1381 och 1384 skrifna pa Platt-tyska, aro fran 1402 sammanhangandc och 

 intill 1421 skrifna pa Latin, dercfter intill 1490 pa Svcnska. De iunelialla blott 

 nppbud, kOp, skiften, pantsattningar : nagon enda gang forekomma tvistemal rOrande 

 dylika fragor, aldrig brottmal. En licta ftr bifogad j>a dem "qvi sunt CIA'CS effecti." 

 De bOrjas med Ofvcrskriftcn: Dit is des stadcs Kalmeren Denkcbook. Vi anfOra nagra 

 atdrag sasom exempel pa form och innehall 1381: Witlik sey dat N. N. hcff fast- 

 farcn wnd ^vpghelaten N. N. eyne hoff dye bcleghen is wpp de smedestraten to be- 

 sittcnde alz des stadcs rccht wt wiset, den vorcschr. hof kofte N. N. vor LXXX mr 



