Bidrag till Svenska Stadsf<5rfattningcns Historia. 171 



komma. Sannolikt bar man hos oss inskrankt sig till en och annan 

 forordning i processen samt for ofrigt ekonomi- och politi-bestammelser. 

 Till det senare slaget hSra skraforfattningar, byggnadsordningar J ) 

 samt de fiesta stadganden i de sa kallade Burspraken. 



Dessa voro af Tyskt ursprung (Burspraken) och uppkommo i de 

 fiesta Hansestader kring raedlet af 1300-talet. Som sjelfva namnet 

 antyder, voro de egentligen sammankomster mellan borgarne angaende 

 kommunalarender 2 ), sedermera ofverflyttades benamningen pa de vid 

 sadana tillfallen ofverenskomna stadgar, som sedvanligen af Radet pa- 

 lystes a bestamda tider af aret. Af dessa stadgar voro en stor del 

 permanenta, nemligen de vigtigaste, som borde inpraglas i minnet och 

 derfore aterkommo vid hvarje bursprak, hvartill lades de for hvarje 

 sarskilt tillfalle af behofvet pakallade. Na'r dessa bursprak forst 

 brukades i Svenska stader, kunna vi ej uppgifva, ej heller hafva vi 

 funnit spar af namnet for nagon annan stad an Stockholm. Der om- 

 talas bursprak fran medlet af 1400-talet: fran en liten utbyggnad 3 ) 

 pa gamla Radstugan (vid Stortorget) plagade Radet 4 ) tilltala den 

 pa torget forsamlade menigheten och afkunna pabud eller som det 

 hette "lysa bursprak." Detta skedde val vanligen vid Valborgsmassan. 

 Ett annu bibehallet bursprak af :5 /, 1575, som afven blifvit af Ko- 

 nungen bekraftadt 5 ), innehaller en mangd korta rattssatser och pabud 

 rorande handel och naringar, ordning och politi m. m., sammandragne, 

 som det sages, ur lagen och Stockholms gamle statuter. Namnet fdr- 



1) Som redan ar nitmndt, borjade kring medlet af 1500-talet sadana utfardas af 

 Konungen, isynnerhet for Stockholm. Enl. Christian II:s Ordinans af 1522 skulle i 

 de Danska staderna Radet med Konungens Skultus ega att utfarda nya Statuter, som 

 dock blott for ett ar gallde utan K. M:s stadfastelse : Colling de jure Sculteti p. 14. 



2) Kallades pa Latin civiloquia. Strinnholm harleder ordet oriktigt af Baursprache 

 (Sammandrag af Sv. Hist. II. s. 782), formodl. med afseende pa den utstrackning , 

 ordet sedermera fick hos oss, i det med bursprak menades de allmanna vid marknads- 

 tillfallen o. s. v. forekommande radplagningarne. I denna betydelse tages ordet t. ex. 

 i Telge stadga af 1491, der sadane bursprak forbjudas. Hadorph Gambia Stadg. 8. 

 68. Jfr dens. Bih. till R. Kron. s. 371. 



3) Som deraf fick namnet burspraket: Elers 1. c. I. s. 88. 



4) Afven Regenterna brukadc utlysa och halla dylika bursprak, isynnerhet Stu- 

 rame. 



5) Se Palmsch. Top. XV : Extract af nagre fornamb'ge puncter i lagen och Sthms 

 stads gamle statuter, hvilke i fortiden arligen plagade pa Burspraket blifva aflasna, 

 dem man aktar allom till rattelse uppsla i tolboden eller vagen, af K. Johan sam- 

 tyckte och confirmerade 3 % 1575. De borjas med folj. ord: "I Stockholms stad efter 

 gamblum stadga lyses liar bursprak." 



