86 



upphor det tidtals, hvilket torde hero pa huruvida 

 rygg eller buksidan vandes mot askadaren. Ann. 

 Nat. Hist. N. S. 1848, p. 109, 197, 268, 349. II, 

 p. 109, 176, 268. 



Uti von Tschudis "Peru. Reiseskissen aus dem 

 Jahre 4838—4842", St. Gallen 1846, finnas nigra 

 meddelanden om de besvarliga Insekter, som (ore- 

 komraa i urskogarne pa ostra sidan om Cordille- 

 rerna. Dessa Insekter utgoras fornamligast af Mos- 

 quitos, hvilka kringsvarma vid flodstranderna och 

 ofverallt cler landet ar sumpigt. Vidare Stickflugor, 

 som aro annu besvarligare och tillika mer utbredda. 

 Myror forekornma i otrolig mangd och af manga 

 arter. I boningarne intranger en rodgul sort Puca- 

 cici, som isynnerhet oroai* de resande under hvilan. 

 En svart mind re sort Yana-cici sticker ganska kan- 

 bart. Mycket fruktadt och smartsamt ar stynget 

 af Sunchiron (en Ponera-art). Tvenne sma fjarilar 

 aro besvarliga genom deras mangd och paflugenhet. 

 Deras fiender aro en liten gulrod myra Puchu-cici 

 och en liten fogel Troglodytes audax. Afven Cica- 

 derna omtalar Forf. sasom odragliga genom deras 

 la ten. Menniskorna angripas i dessa trakter, ntom 

 af de vanliga fastingarne (Ixodes^ afven af en knap- 

 past markbar qualster-art Antanas, hvilken inbor- 

 rar sig i huden, der den hastigt forokar sig och 

 forst da flera tusende finnas bredvid hvarandra bil- 

 dar en flack, som snart vidgar sig. Lyckas det icke 

 att borttaga den, utbreder den sig hastigt vidare och 

 forstor huden och de mjnkare delarne. Indianerna 

 fran Pangoa, Chavini och Andamarca hemsokas sar- 

 deles af denna ohyra. Den kan endast utrotas ge- 

 nom qvicksilfver-sublimat, upplost i stark sprit. 

 Mindre skadliga aro de roda lsancos, hvilka afven 

 inborra sig i huden, men ktirina genom tvattning 

 med vanligt branvin fordrifvas. 



