70 



Inscktklasserna , utmarka sig' fornamligast grashop- 

 porna, hvilka i central-alperna finnas i mycket storre 

 anlal an i norra Schvveiz, hvarigenom ocksa en of- 

 ver<>an£f till Italiens Fauna bildas. I Biinden ocli 

 Wallis hvimla om somniaren dalarne af grashoppor, 

 hvilka tidtals, sardeles i Wallis, anstalla stora for- 

 odelser pa vegetationen , och ofver tradgiansen ut- 

 gora de derstiides, om icke genom stort art-antal, 

 1 i k v a I genom individernas mangd , en viisendtlig del 

 af cljurverlden, anda till 6000 fot olver hafvet, och 

 en art G. pedestris traffas annu vid 8000 fots hojd, 

 da de deremot i Glarus i ringa mangd traffas 6f- 

 ver tradgransen. Genom hela alpkedjan fran Wal- 

 lis, Oberuri ocli Biinden aro ett stort antal arter 

 utbredda, t. ex. Carabus depressus , Bonelli, Cy- 

 mindis punctata, Pterostichus Jurinci, Helops alpi- 

 nus, Otiorhynchus rhccticus, Elater rugosus, Melitcea 

 Cynthia, Zygcena Ephialtes,' Gryllus sibiricus och 

 italicus , hvilka saknas i Glarus-landet, hvaremot i 

 detta lorekomma Carabus auronitens , Pterostichus 

 Panzeri, maurus, Cantharis rubricollis m. fl., som 

 icke finnas i de forstnamnda trakterna. Gar man 

 fran nordliga Sehweiz mot Italien, sa visar sig den 

 forsta forandringcn i vaxt- och djurriket i central- 

 alperna. Ai betet atfoljes till slut af en noggrann 

 upprakning af de inom Glarus forekommande arter, 

 hvarvid stadse afseende blifvit fastadt vid deras ut- 

 bredning inom de olika regionerna, 



Ofver Pyreneernas Entomologiska zoner har 

 Leon Dufour meddelat sina iakttagelser. Han in- 

 delar denna bergstrakt i tvenne zoner, den sub- 

 alpinska och den alpinska. Den forra omfattar icke 

 allenast bok- och granskogarne, utan afven angarne 

 och sluttningarne, som med dessa ligga lika hogt. 

 Denna zon indelar Forf. likval i tvenne delar, den 

 ofra och den ncdra, hvilka i Entomologiskt hiinsc- 



