69 



Glarner-landets naturhistoriska forhallanden haf- 

 va af Heer blifvit skildrade i ett arbete: y 'Der Kan- 

 ton Glarus historisch-geographisch-statistich geschildert 

 von den altesten Zeiten bis auf die Gegenivart" , St. 

 Gallcn 1846. Forf. liar i detta, for en storre publik 

 beslanida verk, haft till mal att framstalla dc for- 

 andringar den organiska naturen undergatt, hvar- 

 fore ock bans meddelanden aro af allmannare in- 

 tresse, sardeles som de aro grundade pa langvariga 

 iakttagelser och noggranna undersokningar. I de 

 liigre regionerna af Glarns-landet finnas manga fler 

 djur- an vaxt-arter, eller i ett forhallande som 2f: 

 I; mot alperna aftaga djuren mycket hastigare an 

 vaxlerna. Redan i den ofre alpregionen aro de 

 sednare ofvervagande och forhalla sig till de forra 

 som 1| : 1. Annu mer framstaende ar detta i nedra 

 snoregionen, der forhallandet ar som 6: 1, och i 

 ofra snoregionen som 25: 1. Yid 9000' hojd ofver 

 hafvet upphor allt djuriskt lif, da deremot nagra 

 vaxt-arter finnas pa alpernas hogsta spetsar. I3e- 

 traffande Glarns-Faunan i forhallande till de 6f- 

 riga delarne af Schweiz, sa ofverensstammer den 

 med de norra bergs-kantonernas, hvaremot den va- 

 sendtligen afviker (ran central-alpernas (Biinden , 

 Oberuri och Wallis). Fran slattlandet i Norra Schweiz 

 skiljer sig Glarus-landet fornamligast genom sina 

 bergs- och alpformer, afvensom derigenom att ett 

 stort antal sliittlands-djur icke forekomma afven i 

 de djupt belagna, milda dalarne. Fran central- 

 alpernas djurverld skiljer sig Kanton Glarus dels 

 genom hojdgransorna, dels genom ett annat forhal- 

 lande af individernas antal, dels slutligen genom 

 mangen art-olikhet. Liksom vaxterna forekomma 

 afven djuren i Biinden hogre upp pa alperna och 

 de sednares grans ar der utstrackt till ofver 10,000'. 

 Vid betraktandet af fordelningen mellan de sarskilda 



