10 



hvad hittills blifvit antaget, men afviker deruti, att 

 area scapularis icke blifvit skiljd fran area margi- 

 nalis och begge mellan fatten blifvit sammanslagna 

 till ett. Forf. indelar harefter hvarje fait i tvenne 

 afdelningar, af hvilka den ena stracker sig fran vin- 

 gens bas till stigmat, eller den bakat lopande ner- 

 ven, da denna finnes, och det andra fran stigmat 

 till spetsen. Det sednare kallar Forf. spetsfaltet, 

 det forra skulderbladsfaltet. Hos Ollonborren ar 

 det sednare ganska litet, det forra deremot temligen 

 stort. Det air icke svart att finna hos ett stort antal 

 Skal-insekter de namnda sex vingnerverna, ehuru 

 en stor mangfald i deras lopp och forgrening fore- 

 finnes, hvilket beror pa det satt, hvarpa vingarne 

 hopvikas. Pa de fiesta vingar ar ett litet stycke 

 vid inre kanten af basen tillbakaviken, likval oftast 

 icke hela area analis, utan endast en liten del af 

 densamma eller area inter no-analis. De ofriga de- 

 larne af vingarne aro vikna pa annat satt, alltefter 

 som de hoplaggas tvarsofver, eller efter langden. Hos 

 Ollonborren, der den tvarsofver gaende vikningen 

 forekommer i den enklaste formen, bildar sig ett 

 konkavt veck, langs efter den apikalt utlopande gre- 

 nen af V» externo-media och ett konvext veck fran 

 V. externo-media till vingens inre kant. Vidare ut- 

 loper ett konkavt veck nara den bakat lopande 

 grenen af V. externo-media. Vid vingarnes hoplag- 

 gande kommer endast V. externo-media narmare kant- 

 nerven, hvarigenom detta fait blir smalare. Spets- 

 stycket af area externo-media blir hoplagdt efter hela 

 langden, derigenom att spetsdeleti af kantnerven 

 bojer sig starkt inat, och sa starkt att denna del af 

 nerven bildar en spetsig vinkel med kantnervens 

 basal-del. Dessutom ar denna afven vid stigmat inat 

 bojd, hvilken bojning derigenom iir mojlig, att kant- 

 nerven tvarsofver ar tatt farad och synes liksom 



