14 



redan vid basen aflagsnad fran den tredje och loper 

 med denna parallelt (Denna ar V. externo-media), 

 likasa den 5:te costan (V. interno-media). Sutural- 

 costan motsvarar V. analis. SaJedes kunna kolarne 

 benamnas costa marginalis, mediastina, scapularis, 

 exter no-media, interno-media och suturalis. Emellan 

 dessa kolar finnas fait, som kunna betecknas pa sam- 

 ma satt som vingarnes. Icke sa sallan finnes i nar- 

 heten af scutellum en liten kol, hvilken kan be- 

 traktas sasom en gren af costa suturalis samt inne- 

 sluter ett litet fait, som Forf. benamner areola 

 scutellaris, och den lilla kol som inneslutet* samma 

 fait costa scutellaris. Anmarkningsvardt ar, att afven 

 pa skalvingarne V. marginalis, mediastina och sca- 

 pularis utlopa nara hvarandra Emellan V. externo- 

 media och ytterkanten finnes vid skal vingarnes bas 

 en klotlik uppsvallning (bulla humeralis), och i nar- 

 heten af densamma, men emellan V. mediastina och 

 V. marginalis, en mindre, som star i forbindelse 

 med Kirby's Phialum (bulla phialina). Det finnes 

 nemligen pa skalvingens insida vid skuldran en liten 

 hudartad sack, som tidtals fylles med ett flytande 

 amne. For att gifva denna mer rum, ar skalvin- 

 gen pa ofversidan understundom uppblast. Hos 

 manga Skal-insekter finnes endast trenne kolar pa 

 elytrernas mellanfalt. Hos dessa ar costa mediastina 

 borta, sasom t. ex. hos Peltis, Ofta finnes pa skal- 

 vingarnes ofre eller undre sida en antydning af V, 

 mediastina, t. ex. hos Carabus auratus. Hos andra 

 synes den verkligen saknas, sasom hos de egentliga 

 Prioni. Hvarest fler an fyra kolar finnas, utgora 

 dessa kanter, som tillhora mellanfalten eller ock 

 area scapularis, hvarom man genom deras riktning 

 ofvertygas. Med dessa kolar pa skalvingarne sta 

 6trecken och punktraderna i narmaste sammanhang. 

 Kolarne iiro nemligen af sadana streck eller punkt- 



